A TEST ALAKJA. 13 



Mig maga a tulajdonkepeni test igen egyforma, ügy, hogy 

 egy Monosiga v. Salpmgoeca, egy Polynoeca- v. Protospongid- 

 töl testszervezetben eszrevehetöen nem különbözik, addig a 

 tarsas alakok coenobiumainak felepiteseben, toväbba a hejas 

 formäk (pld. Salpüigoeca, Lagenoeca) sajatsägos kelyheinek 

 alakulasaban aränylag igen nagy a vältozatossäg s evvel egy- 

 szersmind eszközt nyerüuk a formäk rendszertani megkülön- 

 böztetesere. Különösen a csoportnak i'ajokban leggazdagabb 

 neme, a Salpingoeca, igen csinos s sokszor valösaggal bizarr 

 (S. cornuta S. K.) alakuläsokat mutat. Mindeme viszonyokra 

 különben csak a hejkepletek reszletesebb tärgyaläsänal fogok 

 kiterjeszkedni. 



1. A test alakja. 



A Cr. testalakja eredetileg tojasdad, azonban csaknem min- 

 dig többe-kevesbbe elvältozik, reszint az altal, hogy a test, mint 

 pl. egyes Salpüigoecdk-e, a hejhoz alkalmazkodik, reszint 

 pedig, — s ilyen pl. a Codonosiga v. Codonocladium — az ezen 

 nemekre jellemzö kocsäny, valamint a kolöniäk kepzödese be- 

 folyasolja s mödositja a test alakjät. Hogy csak egy peldat em- 

 litsek, kolöniäs Codonosigdk-on mär James-Clark eszlelte azt, 

 hogy az ällatfürtöcske szelen ällö egyenek mind egyoldalüan 

 fejlettek, a mi az egymäs mellett ällö egyenek összenyomödäsä- 

 böl magyaräzhatö. 



Teljes gömbalak azonban szinten nem ritka, söt ez jel- 

 lemzö nehäny fajra, igy a Codonosiga Botrytis (Ehrb.) J.-Clk. 

 globulosa alakjära, a Salpingoeca pyxidium S. K. vagy az 

 aläbb leirandö La/jenoeca globulosa n. sp.-re. 



A legtöbb alak teste mellsö reszen kisse keskenyedett, söt 

 egyes Salping oeca- felek sejtjeinek ezen elkeskenyedett resze 

 valösägos orrmänynak mondhatö. Kapcsolatban van ez ezen 

 alakok sajatsägos hejaival; pelda erre a S. amplioridium 

 J.-Clk., vagy a S. napiformis S. K. 



A Budapest videken talält Diplosigopsis Entzii n. sp. teste 

 gömbölyded, mellsö testvege azonban orrmänyszerü oly mödon, 

 hogy az egyik galler, melyet alsönak mondhatunk, az orrmäny 

 alapjähoz rögzül, mig a mäsik csak ennek csücsäröl indul ki, 

 minek következteben az ällatka igen sajatsägos külsejü. 



