AZ OSTOE. 23 



fentebbiekben en is kifejeztem. Bätian azt allithatjuk, hogy 

 ha lebet valamivel homologizälnunk a Craspedomonadindk 

 gallerjat, akkor ez csak a csillöszörös azalekällatkäk membra- 

 nelläja lebet. Evvel egyszersmind adott ezen keplet alaktani 

 jelentösege is ; fiziologiai erteket es müködeset — mivel ez 

 kapcsolatos mas, kesöbb leirandö szervek müködesevel — leg- 

 czelszerübben csak a täplälek felveteleröl szölö fejezetben tär- 

 gyalhatom. 



ß) Az ostor. 



Valamennyi eddig ismert Cr. csak egyostorä s az ostor 

 mindig a test mellsö vegeröl, a gallertöl körülzart ter közep- 

 pontjäböl indul ki, tehat oly mödon, hogy az ostor egyenes 

 ällasban rendszerint egybeesik a hossztengely vonaläval. 



Az egyes nemek ostora megiehetösen egyforma hosszü^ 

 16 — 20 {1, azaz normälis egyeneken a testnek rendesen ket- 

 szeres, ritka esetekben häromszoros hosszät eri el, bar vannak 

 oly egyenek is, melyeknek ostora nem sokkal hosszabb a testnel, 

 mig masreszt, mint ezt pl. Bütschli '*' is emliti, kiveteles esetek- 

 ben az ostor 4-szer oly hosszü, mint a test. 



Vastagsaga elenyeszöleg csekely, annyira, hogy merö esz- 

 közeinkkel nem merhetö. Rendszerint csak hosszabb idei meg- 

 figyelessel veszszük eszre ; a kis Salpingoeca-ieUk ostora pedig 

 nemelykor also reszeben az elö ällaton nem is lathatö. Chlor- 

 zinkjöd, egyältalaban jödpreparatumok alkalmazäsaval ilyenkor 

 azonban mindig läthatöva lesz. 



Az ostor also vege rendszerint kisse megvastagodott es 

 nemelykor valösagos kis küpocska hegyeben ül, minden esetben 

 azonban a test közvetlen folytatasänak lätszik. 



Figyelmen kivül hagyva ezt a kismertekü megvastagodäst, 

 egesz hosszäban egyforma s vege sem latszik hegyesedettnek. 



Egesz allomanya viztiszta, atlatszö es chemiai szerek vagy 

 igen erös nagyitäs alkalmazäsaval is szerkezetnelkülinek latszik. 



Az ostor csak ritkan all egyenesen, csaknem mindig kisse 

 hajlott es rendszerint gyenge mertekben S-formäjü ; ez igen 

 jellemzö a galleros äzalekällatkäkra. 



* Bütschli 0. : Protozoen. Pag. 885. 



