56 A TEST ÄLTALANOS MORFOLOGIAJA. 



csak azt a reszet foglalja magaban, mely annak legszelesebb 

 ätmeröjetöl lefele terjed ; maskor pedig — s ezt a Codonosiga 

 Botrytis-eiQ. lattam — ez a kis serleg oly minimälis, högy csak 

 a nyel kicsi megszelesbülesenek lätszik (6, äbra). 



Az irodalomban eddig csak Entz G.^ tolläböl talaltam ide- 

 vägö adatokat. Nevezett büvär ezt a serlegkepzödest a Codoyio- 

 cladiiim corijynbosum ENTz-en figyelte meg. 



E tokocskak letrejövetelet ügy magyarazhatjuk meg, bogy 

 a plazma külsö resze burokkä szilardult, melyröl azutän az 

 ällat megnyuMsäval a meg bigan maradt plazma leemelödött; 

 s ezt a nezetet igen tämogatja az, bog}^ tipusos tokkepzödes eddig 

 kivetel nelkül csak bosszüra nyiilt egyenekröl ismeretes ; a 

 Codonocladium corymbosum is bosszüra nyult ; magam is ezt 

 a tünemenyt csak a Codonof<iga Botrytis bosszüra nyult pyri- 

 formis alakjaröl ismerem. (6. äbra.) 



Mas keletkezesünek es mäs termeszetünek tekintem azon- 

 ban azt az eddig szinten dtok» nevvel jelölt kepzödmenyt, me- 

 lyet BüTSCHLi 0. 1878-ban^ es Fisch C. =^ 1885-ben basonlö- 

 kepen a Codonosiga Botrytisen eszlelt es mely et elöleges jelen- 

 teseim egyikeben* 1893-ban en is jeleztem. 



Ez ugyanis a test körvonalaival pärbuzamosan futö, elöl 

 nyitott, többnyire egeszen a gallerig erö, üreges bej, mely a 

 testtöl eläll. 



Ujabban ezt nemcsak Codonosigdn, hanem Monosiga 

 ovatdn (5. abra) is eszleltem es nem tekintem toknak, banem 

 kivalasztott nyälkaburoknak, mely a teströl leemelödött. Neze- 

 temnek fökepen az szolgal tamaszul, bogy ez a burok karmint 

 igen mohön vesz fei, mi tudvalevöleg igen jellemzö a nyalka- 

 kepzödmenyekre. Alapitbatom ezt toväbbä arra is, bogy e bu- 

 rokra mindenfeie anorganikus detritus igen könnyen rätapad, 

 söt azt is mernem allitani, bogy az ilyen nyälkaburok igen sok- 

 szor, talän mindig megfekszi a Craspedomonadindk testet, mert 

 csak e feltevessel lebet megmagyaräzni a szemecskek es bakte- 



^ Entz G. : A tordai es szamosfalvi sostavak ostorosai. P. 86. 

 ^ BÜTSCHLI : Beiträge zur Keniitniss d. Flagellaten, etc. Pag. ^70. 

 ^ Fisch : Untersuchungen über einige Flagellaten. Pag. 89. 

 * France: Über d. Organisation, etc. Pag. 3. Fig. l. 



