30 



A TEST ALTALANOS MOKFOLOGlAJA. 



Az ernyös telepek eredetileg Codonosiga-olakokhöl fejlöd- 

 hettek, melyeken a kocsäny vegen levö több-kevesebb szämü 

 egyen egyidejüleg alkotott mäsodlagos kocsänyokat. Ha ez a 

 folyamat többször ismetlödik, letrejönnek az összetett ernyös 

 kocsanyväzak. Az alernyös kocsänyväzü C. corymbosum Entz 

 ■fcelepeinek letrejöttet pedig talän ügy lebet magyarazni, bogy 

 az oszläsok alkalmäval mindig csak egy-egy egyen alkotott 

 kocsänyt, Hasonlö magyaräzat megällbatna a C. cymosiimi'ü, is. 



Kent ezt az utöbb nevezett fajt olykepen is abräzolja,^ 

 hogy az egyenek kocsänyai mindig egy mäsik egyen testere ta- 

 padnak, ügy, mint ez mär regöta ismeretes a Dinobryon sertu- 

 laria Ehre, nevü kis ostoros äzalekällatka bejairöl. E belyen 

 ezt a tenyt csak a teljesseg kedveert akarom felemliteni s bö- 

 vebb meltatäsat majd csak a szaporodasi viszonyok tärgyaläsä- 

 näl fogom adni. 



A kocsänykepletek szerkezeti viszonyait legkönnyebben 

 ügy ertjük meg, ha megallapitjuk morphologiai erteköket, illetve 

 teletkezesök törtenetet. 



Itt mindenekelött az a kerdes merül fei, vajjon «elvälasz- 

 tott», vagy pedig «atvältozott» anyagböl ällönak tekintsük-e a 

 kocsänyokat? 



Az elöbbi felfogäs a regebbi es szelesebb körökben elter- 

 jedt. Fö szöszölöja Fisch. 



A mäsik nezet, mely a kocsänyt «atvältozott plazmä»>-böl 

 ällönak tekinti, reszben mär Bütschli kezikönyveben nyert ki- 

 fejezest, mikor t. i. ez a szerzö azt mondja, bogy a Codonosigdk 

 iestök hätsö vegen nyelet is välasztbatnak el, de nyomban rä 

 kiemeli, hogy evvel nem azt akarja ällitani, hogy a kocsäny- 

 kepzödes nem törtenhetnek esetleg plazmaätvältozäs ältal is.^ 

 Hogy Bütschli inkäbb az utöbbi felfogäs feie hajlik, mutatja az 

 is, hogy egyreszt ezen nezet javära felhozza a Codonosigdk mär 

 elöbb emlitett mäsodlagos nyelecskeit, mäsreszt pedig irodalmi 

 adatot idez, Kent kezikönyvet, mety szerint Kent a Mo)iosiga 

 gracilis-röl azt ällitja, hogy nyele felsö vegen mindig «lägy es 

 plazmatikus» marad. 



^ S.-Kent: Manual. PL III. Fig. 7. 

 ^ Bütschli: Protozoen. Pag. 889. 



