HEJKEPZÖDMENYEK. 35 



hejnelküli formäk es a Salpingoeciddk közt, mert ezen faj 

 teste mintegy kis kelyhecskeben ül. Ez esetben azonban meg 

 ketsegen kivül all az ezen kehely es a testburok között valö össze- 

 függes. Masreszt vannak Salpingoeciddk, melyeket a gyakor- 

 lott szem is gj^akran összeteveszt Mcmosigdkkal, mert testök 

 plazmäja annyira megtölti a hejat, hogy ezt könnyen testburok- 

 nak nezi az ember. Nevezetesen all ez a Salp. amphoridium 

 S.-K.-re, melyen sokszor csak oly kemlöszerekkel lebet a bejat 

 kimutatni, melyek a test plazmajät összezsugoritjäk, pld. jöd- 

 alkohollal. 



Ezek az esetek azonban egyszersmind igen tanulsagosak, 

 mert ezek kapcsän ertbetjük meg a hejak sajatsägos alakiüasä- 

 nak sokfeleseget, ha tudniillik azt teszszük fei, hogy a hejak, 

 melyek itt a test alakntanzatai, ennek mintegy vedlese ältal 

 jöttek letre. 



Itt is, ügy mint a kocsänyok megitelese alkalmaval, azon- 

 nal az a kerdes merül fei, hogy a hejak elvalasztott anyagböl 

 allanak-e, vagy pedig atvältozott plazmäböl? Tapasztalataim 

 itt is, mint amott, arra vezettek, hogy e hejkepzödmenyek at- 

 Taltozott testbnrkoknak tekinthetök, levedlett pelliculänak, mely 

 szinten — legalabb idösebb egyeneke — chitines anyagböl all, 

 mire mar nemelyik alaknak halväny ockersärga szine is utal. 

 S ha S.-Kent a Salp. ampullacea fiatal hejait lägynak mondja,^ 

 ha Stein, a Salp. convaUaria St. tokjait «igen lägy anyagböl 

 ällönak» irja le,"-^ ha Bütschli a Salp. fusiformisröl azt irja,,^ 

 hogy ez a faj hejänak mellsö reszet tetszese szerint szükitheti 

 es tägithatja, akkor mindez, minthogy fiatal egyenekröl van 

 szö, az iment kinyilatkoztatott velemenyemet csak megerösiti. 



Ezek elörebocsätäsaval ätterhetek a Salpingoeca-tokok 

 :alaktani viszonyaira. 



Ep oly vältozatos, mint a test alakja, ezeknel a tokoke is ; 

 a gömbalaktöl (S. pyxidium. S.-K., 10. äbra) kezdve, ahosszüra 

 nyiijtott feregszerüig (S. ronnäa S.-K., 17. äbra) mindenfeie 



1 S.-Kent: Manual. PI. III. Fig. 17—20. 



'■' Stein: D. Organismus d. Infusionsthiere. Tab. X. Fig. I. szöv. 

 magyarazat. 



^ Bütschli : Untersuchungen etc. Pag. 



3* 



