* A CKASPEDOMONADINAKRA VONATKOZO 



Craspedomo)iadindk egyik leggyakoribb kepviselöjet, a Codono- 

 sigdt mär meglehetösen jöl ismertek. 



Nagyon hianyos, illetve teves velemeny uralkodott azon-^ 

 ban akkor e kis lenyek szaporodasäröl es rendszertani helyeröl. 



A szaporodasröl ügyszolvän mit sem tudtak s sziszte- 

 matikai tekintetben ezen alak akkor legjobb ismeröje, Frese- 

 nius maga is abban a tevedesben volt, hogy ez az allatka a 

 körülbelül egy szäzad öta ismeretes AnthopJiysa-nemhez tarto- 

 zik es szamara elfogadta az A)ithophysa solitaria Bory^ nevet, 

 evvel egyszersmind kimutatvan azt, hogy BoRY-nak tölem mar 

 emlitett ketes lenj^evel azonosnak tartja a szöban forgö allatot. 



Fresenius ugyanezen ertekezeseben le is irja es le is raj- 

 zolja az Anthophysa nem masodik kepviselöjet, az A. MüUeri 

 Bory-i (= A. vegetans (Midi.) Born/). Ez bennünket ez alka- 

 lommal azert is erdekel, mert Fresenius ezen felirassal lätott 

 el rajzokat, melyeket szinten csak Codonosigd-rsi lebet vissza- 

 vezetni.^ Ezek egyike, a 23. äbra negy radiälisan ällö, szabadon 

 üszö egyent tüntet fei, Fresenius tehät mar ismerte a Codono- 

 i^a-coenobiumok levälasat, csakhogy a levält kolöniäkat — 

 mint ez könnyen is erthetö — az Anthophysdk fürtös fejecs- 

 keivel zavarta össze. 



Fresenius fellepesevel a Craspedomonadindktörtenetehen 

 mintegy befejezödött egy korszak, melynek eredmenye az alta- 

 lanos testszervezetnek durva vonasokban valö megismerese. 



A kutatäs ezutdn mintegy 10 esztendeig szünetelt. Mikor 

 a tudomänyos irodalomban üjböl felmerült a Craspedomona- 

 dindk neve, az üj continens volt a kutatäs szinhelye. James- 

 Clark amerikai tiidös 1868-ban megjelent dolgozatäval üj kor- 

 szakot jelez e teren, melynek toeredmenyei JAMES-CuARK-en 

 kivül meg Kent-Saville es Stein Fr. nerebez füzödnek. 



Jajmes-Clark nemcsak az alakok ismeretet bövitette a fajok 

 egesz soränak reszletes es pontos leiräsäval, hanem egj'Szer- 

 smind a fontosabb alakokat igen behatöan s lelkiismeretesen 

 vizsgälta ligy anatomiai szerkezetök, mint pedig szaporodäsuk, 

 illetve fejlödesök tekinteteben s adatai oly megbizbatok, hogy 



^ Fresenius ertekezeseben hibasan Borg all szerzö neve gyanäut. 

 ^ Fresenius op. cit. Tab. X. Fig. 23 (bal) es 24. 



