AK. M. Termeszettudomanyl Tärsulat 



kiadvanyaiböl iiie^ az alant je^y^^^t inunkak kaphatök. 



A müpek megrendelhetök a Tennes:{ettudoindnxi Tärsulat titkärsd^änäl (Budapest, 



VII., Er:{sebet-körut i. s^äin.J A nagyobb s^dinok a boltl drat, a kisebb s^dinok a 



tdrsidati tagoktöl fi:{eiend6 öss^cgct jeleiitik. 



Bartsch, A sodro-ällatkäk (Rotatoria) 4 niülappal. 2 — 1.50 frt. 

 Bekessy, A tejgazdasäg es a sajtkeszites, 202 rajz/al, 2 — 1.50 iVt. 

 Brehm, Az eszaki sarktöl az egyenlitoig ; 57 rajz, 17 inülap 7 — 6 frt. 

 Chemiai Folyöirat, 1895, 1896, 1897. evfolyamonkent 5 — 5 frt. 

 Csopey-Kuppis, A vilägforgalom, 151 rajzzal. j.$o — 5 frt. 

 Czögler, A rtzika törtenete eletrajzokban, arczkepekkel. 2 kötet. 8 — 6 frt. 



— A lizikai egysegek. 2 — 1.50 frt, 



Daday, A magyarorszägi Myriopodäk magänrajza, 4 täblaval. 2 — i.^o frt. 



— A magyar ällattani irodalom isniertetese 1880 — 1890-ig. 2 — -i.iio frt. 



— Rovartani muszotär. Ära ■jo — '^o kr. 



— A magyarorszägi tavak halainak termeszeies läplaleka {62 rajzzal) ?— 2.>o frt. 

 Darvai, Ostökösök, meteorok, t;f! rajzzal. 1.60 — 1.50 frt. 



Darwin, Az ember szärmazäsa, 78 fametszettel. 2 kötet. 8 — 6 frt. 



De Candolle, Termesztett növenyeink eredete, 64 keppel. 4 — ^.^o tri. 



Emery, A növenyek eleie, 452 äbräval es mü'appal. 8 — 6 frt. 



Emlekkönyva Termeszettudomanyi Tärsulat felszäzados ji:bilcumära. i ;ü rajzzal 



es 6 täbla niülappal. 7 — 5 frt. 

 Entz, Tanulmänyok a veglenyek körebol, 1. kötet. b — 4 frt. 

 Filarszky, A charafelgk, 20 äbräval, 5 täbla rajzzal. 2 — i.^o frt. 

 Gothard, A fotografia gsakorlata es alkalmazäsa, 40 rajzzal. 1.20 — i frt. 

 Graber, Az ällatok mechanikai müszerei. ;i^ rajzzal. 5 — 2. so frt. 

 Grittner, Szenelemzesek. 80 — ^o kr. 



Guillemin, A mägnesseg es elektromossäg, S7'» rajzzal. 7 — 6 frt. 

 Hartmann, A majmok, 57 rajzzal. 2 — i.^o frt. 

 Hegyfoky, A mäjusi meteorolögiai viszonyok Magyarorszägon. 2.50 — 2 frt. 



— A szcl iränya hazänkban, 18 rajzzal, (, terkep. 2 — i.>o frt. 

 Heller, Az idöjäräs, ji rajzzal. 2.;o — 2 frt. 



— A fizika törtenete a XIX. szäzadban. I. kötet. 5 — 4 frt. 

 Hensch, Az okszerü talajmiveles, 117 rajzzal. 2—1. so frt. 



Herman, A magyar haläszat könyve, 2 kötei, 290 rajzzal es 21 mülappal. 12 — 8 frt. 



— A halgazdasäg rövid foglalatja, 4? keppel. 1.50 — 1.20 frt. 



— Az eszaki madärhegvek täjärol. 7> keppel es ! szines täblaval. s — 4. so frt. 



— Magyarorszäg pökfaunäia, ; kötetben, 10 täblaval (csak a \\. es ill. kötet 



kaphalö 6 friert). 



— Petenyi J. S. a magyar tiid. madärtan megalapitoja, arczkcppel es szines 



niiilappal. 4 — 5 frt, 

 Houzeau, A csillagäszat törtenelmi jellemvonäsai, s rajzzal. j — 2.50 frt. 

 Ilosvay, A torjai büdösbarlang 80-- so kr. 



Inkey, Nagvng földtani es bänyäszati viszonyai. 2j rajzzal. 2. so — 2 frt. 

 Jablonowski, A szölo belegscgei es ellensegei, ? szines täblaval es 76 rajzzal. 



2. so — 2 frt.. kötve so krral drägäbb. 

 Johnson, Mibol lesz a lermcs. 2.2s— 2 frt. 

 Kirändulök zsebkönyve, 70 rajzzal. i 80 — 1.50 frt. 

 Kohaut, Magyarorszäg szilakölöfelei j läbl. 1.50 — 1 frt. 

 Kosutäny, Magyarorszäg dohänyai. II., III. resz kaphalö i— o. so frt. 



— Ungarns Tabaksorten. 60 kr. 



Krenner, A dobsinai jegbarlang, 6 szines täblaval. i.so frt. 



Krümmel, Az öczeän, 66 rajzzal. 2 — i.so frt. 



Kurländer, Földmägnessegi meresek i8o2/4ben. 1.50 — i frt. 



Laszlö, Magyarorszägi agyagok chemiai elemzese. 70 — s« kr. 



Lengyel B., Quantitativ chemiai analysis. 5 — 2 frt. 



Lengyel I., Tärgymutatö a Termeszettud. Közlönyhöz. i— o. so frt. 



Löczy, Khina es nepe, 200 rajzzal es terkeppel. 10 — 8 frt. 



Lubbock, A viräg, a termes es a level, 122 rajzzal. 1.20 — i frt. 



Petrovits, Homoki szölök telepitese es mivelese. Aia 1.70 — 1.20 (rt. 



Primics, A Cseträs-hegyseg geolögiäja, terkep, 9 äbra 1.70 — 1.20 frt. 



(Folytatäs a borit^k 5-'!^ lapjan.) 



