46 A TEST ÄLTÄLANOS MORPOLOGIAJA. 



E fejezet vegeztevel meg egy tenyt akarok emliteni, melyert 

 azonban teljes kezesseget nem vällalhatok. Megesett ugyanis, 

 hogy a vaouolumok belsejeben, az ezeket kitöltö folyadekban, 

 ezek közeppontjän kis szemkecsehalmaz lätszott, mely talän fo- 

 nälhälözatnak is megfelel. Tekintetbe veve a vaciiolumok rend- 

 kivüli aprösägat, könnyen erthetö, hogy közelebbi adatokat nem 

 szerezhettem. Ha van a lüktetö üregecskeknek valami finomabb 

 szerkezetök (a mi nem valöszinütlen), akkor nem a Craspedomo- 

 )tadindk adjäk az ezen iränyü vizsgälathoz szükseges alkalmas 

 anyagot. 



A vacuolumok a test oszlasakor, mint ez Fisch tanulmä- 

 nyaiböl kitünik s a Lageiioecdn tett tapasztalatom beigazolja, 

 nem tünnek el ; az oszläsi felek egyike termeszetesen kenytelen 

 iij testfeleben üj lüktetö üregecsket alkotni. 



A betokozas alkalmäval, mint ezt Salpiiigoecdn eszleltem^ 

 szinten megmarad a vacuolnm, legaläbb egy ideig, de vegre 

 megis elenyeszik. 



4. Td'pldlekvacuolumok. Mint mar emlitettem, a vacuolu- 

 mok közt vannak olyanok is, melyek taplälektestecskeket zär- 

 nak magukba, habar nemelykor a täplalekot ilyen vacuolum- 

 burok nelkül is taläljuk a testben. 



E taplälekvacuolumok kepzödeseröl majd a taplälek fel- 

 veteleröl szölö fejezetben mondom el a szüksegeseket ; e helyen 

 csak azt akarom megemliteni, hogy ily taplälekvacuolumok igen 

 sokszor a test különbözö helyein eszlelhetök, s hogy igen lassü 

 äramläsban vannak. Eddig fökepen a (iodoi'Osigdkröl ismere- 

 tesek, habar tapasztalatom szerint a SalpiHgoeciddkhan is meg- 

 vannak. Nagysäguk termeszetesen különbözö. 



Erdekes, hogy Saville-Kent, ki nagy munkäjäban több 

 mint 130 abrät ad Cr.-röl, ezek egyiken semrajzol ilyen taplälek- 

 vacuolumokat, holott czimkepül szolgalö nagy sematikus Codo- 

 )io^iga-iü,]zsin nyolczat is äbrazol, amimeginttülsägos sok, 



5. ExcreUzemecskel,-. A test plazmäjäban mindig talälunk 

 kisebb-nagyobb szämü, erösen fenytörö s ezältal csaknem feke- 

 tenek latszö szemecskeket, melyek az anyagcsere produktumai- 

 nak tekinthetök. Kivilaglik ez eg^a-eszt abböl, hogy elhalö älla- 

 tok plazmaja mindig nagy szamban tartalmaz ilyeneket, mig 

 iiatal, egeszseges egyenek csaknem nelkülözik öket. 



I 



