A TÄPLALEK FELVETELE. 49 



Fisch 1885-ben megerösiti Bütschli adatait, a «szajvacuo- 

 lum» vändorläsat azonban nem eszlelte. 



Entz Geza 1883-böl szärmazö velemenyeröl, valamint sajat 

 magam felfogäsäröl es eszleleteimröl mär a galler alaktani tär- 

 gyaläsa alkalmäval elmondtam a szüksegeseket. E helyen meg 

 a taplälek felvetelenek folyamatat akarom egeszeben ismertetni. 



A täplalekrögöcske megtapad a galler felületen, ennek 

 szetbomläsa s lecsavarodäsa ältal egyre lejebb jut es azon a 

 helyen, a hol a plazmahärtya a testen kivül lathatö (az ügy- 

 nevezett szäjvacuolumban) bennt lätszik. 



A plazmahärtya toväbbi lefutäsäban megint reäcsavarodik 

 a testre oly mödon, hogy evvel valö erintkezesi helye vekony 

 hasadeknak lätszik s mintegy garatnak szolgäl. A täplälek- 

 rögöcskek mind ide csiisznak be s e helyen nyomulnak be a 

 test plazmäjäba is. A taplälek, kis vizcsej^pel együtt, elöször 

 körteformäjü vacuolumnak lätszik, mely csakhamar lefüzÖdik s 

 beiöle valösägos täplälekvacuolum lesz. 



E lefüzödes es az üj vacuolum kepzödese, mondhatnäm a 

 taplälek ilyen becsepegese, egy lüktetö üregecske kepet adja es 

 ezt irta le a szerzök nagy resze mäsodik lüktetö üregecskenek. 

 En pedig, Entz tanär kifejezesevel elve, nyeldeldö üregecske 

 neven fogom nevezni. 



Az a hosszükäs .ür, melyet Bütschli nemelykor ällitölagos 

 lüktetö vacuoluma helyen lätott,* ity mödon minden nehezseg 

 nelkül magyaräzhatö. Felfogäsom tämogatäsära ertekesithetem 

 Fisch azon szavait is, hogy gyakran a täplälekvacuolum hegye- 

 ben, ennek külsö hatärvonalän szakadäs lätszik, mely azonban 

 mindig vekony härtyäval van elzärva, ügy hogy azt a benyomäst 

 kapjuk, hogy a täplälekot felvevö vacuolum nem folyadekkal, 

 hanem ätlätszö lägy anyaggal van megtelve. E szavak azt mu- 

 tatjäk, hogy Fisch helyesen ismerte fei az ällitölagos vacuolum 

 plazmatikus (mert ez az az ätlätszö lägy anyag) voltät. 



A taplälek felvetelenek ezt a mödjät, mint ezt reszben elö- 

 leges jelentesemben is jeleztem, nemcsak Codono.sigän, hanem 

 valamennyi eddig Magyarorszägböl ismert Cr.-än, igy neveze- 

 tesen a Codonocladium, Saljnngoeca, Diplosiga, Asterosiga, 



* Bütschli: Beiträge. Tab. XI. Fig. le. 



4 



France: CraspedomonadiQäk. 



