OSZLAS. Od 



sem pedig en a vacuolumok szaporodasat nem eszleltük s abban 

 is egyetertünk, hogy az egyik, t. i. a nyeldeklö vacuolum az 

 oszläs folyamata alatt eltünik s csak bevegezte utan kezdi üjböl 

 ritmikus müködeset. Fisch azt emliti, hogy a test folyadek- 

 üregecskei, nevezetesen a tölem is emlitett nagy, hätsö üre- 

 gecske, az oszläs alkalmäval legaläbb is kisebbedik ; ezt a 

 tapasztalatot avval toldhatom meg, hogy az oszlö egyenekben 

 folyadekvacuolumokat egyältalän nem lättam. 



/ 



27—28. äbra. 



Lagenoeca globulosa France. 27. äbra. Habitnskep. — 28. äbra. Oszlo egyen. 

 Az oszläs mär feiig elörebaladt ; a magoszläs mär befejezödött. Termeszetböl. 



880. sz. nagy. 



A Salpingoeciddk hossziränyü oszläsät Stein figyelte meg 

 s a S. amplwridiumroi'^ adott szep kepein oly egyent is rajzol, 

 mely mär az oszläs metafäzisäban van, s melynek ket oszlö 

 feie meg csak testenek hätsö reszevel függ össze egj^mässal. 

 Ezen kepböl kitünik egyszersmind az is, hogy a S. amphori- 

 dium tokja is reszt vesz az oszläsban; ez oly jelenseg, mely 

 ugyanarra utal, mit mär azelött is hangsülyoztam, t. i. arra, 

 hogy a hejak nem. elhalt kepletek es nem nelkülöznek minden 

 elettevekei lysegeL 



Stein a Salp. oblongd-n is megfigyelte a hossziränyü osz- 



* Stein : Organismus d. Infus. Tab. X. I. Fi«:. 7. 



