74 EENDSZEKTANI LEIKÄS. 



6. Az ällatok egygallerosali 7 



Az allatok ketgallerosak Diplosiga 



7. Az ällatok kocsanytalanok vagy igen rövid kocsänynyal 



birnak Moiiosiga 



Az ällatok kocsänya hosszü, de el nem ägazö ^ Coflonosiga 

 Az ällatok kocsänya faalakiilag ägazik el (loiloiiocladium 



8. Az ällatok egygallerosak _ 9 



Az ällatok ketgallerosak Diplosigopsis^ 



9. Az ällatok ülök 10 



Az ällatok szabadon üszök Lageuoeca 



10. Az ällatok coenohiumban elnek „ l^olyoeca 



Az ällatok monobiontok Salpingoeca. 



XI. Reiidszertaiii leiras. 



I. alcsaläd: CODONOSIGINAE Sav.-Kent. 



Magänyosan vagy tärsasan elö, kocsänytalan vagy kocsä- 

 nyos csupasz egyenek, egyszerü vagy ket gallerral. Kocsonya- 

 elvälasztäs gyakori. 



A szaporodäs oszlässal es rajzökkal törtenik. 



I. nem. MONOSIGA S.-K. 1880. 



Miiidig ruagdtiyosan elö, kocsdttytalan vagy igen rövid ko- 

 csänynyal elldtoü, egygalleros allatok. Ed.ei^- vagy tengervtzben. 



E nemböl mindeddig 11 fajt ismerünk, melyek azonban 

 reszben igen hiänyosan vannak leirva, reszben pedig nem bir- 

 nak a genusnak iment kifejtett megkülönböztetesi jellegeivel. 



Sav.-Kent ^ ezen genusznak töle leirt kilencz fajät ket cso- 

 portra osztja, melyek egyikenek hiänyzö, csökevenyes, vagy nem 

 ällandö, mäsikänak pedig «ällandöan fejlett» kocsänya van. 



Velemenyem szerint a Monosiga genusz igy nem valik külön 

 a Codonosigdtöl, mert akärhäny magänyos Codonosigdt lätni, 

 melyre teljesen reäillik S.-KENx-nek a Monosiga glohulosdvöl, 



^ Kivetel a villa-alakulag elagazö kocsanyü Codonosif/n furcata S.-K. 

 ^ S.-Kent: Manual. Pag. 329—333. 



