78 EENDSZERTANI LEIRÄS. 



alakja aränylag eleg vältozatos; leggyakoribb azonban a tojas- 

 dad alak, mely gömbbe is összehüzödik. 



Igen gyakran lattam ezt az alakot kocsäny nelkül, ügy 

 hogy lekerekitett hätsö vegevel közvetlenül tapadt alzatähoz. 

 Mäskor — s ezt rendesen a tärsas es moszatokon ülö alakokon 

 lättam — kicsiny, a test hosszat alig harmad vagy felehosszä- 

 ban elerö kocsänyka fejlödik, melynek közvetlen összefüggese 

 a testtel mindig vilägosan lätbatö. 



Ezt az alakot, mely eddig Magyarorszägböl nem volt isme- 

 retes, csaknem minden dtkutatott belyröl feljegyeztem ; igy 

 ismerem Budapest környekeröl, a morvamelleki pocsolyäkböl, 

 Holicson (Nyitram.), Biharmegyeböl Luiikdröl, Tersato mellett 

 valö pocsolyäkböl (Modrus-Fiume), Medves (Aradm.) mellett 

 valö mocsärböl, a Balaton videkeröl stb. 



IL nem. CODONOSIGA James-Cl. 1867/ 



Hejiielküli, egygatleros, hosszii, el nem dgazo kocsdnyü 

 egyexek, melyek vagy inagdnyosan, ragy pedig csoportosan 

 eliiek a közös in/el vegen. 



BÜTSCHLi '^ az ö kezikön3^veben ezeii genusznak csak egyet- 

 lenegy fajät ismeri el jöl megällapitottnak s evvel azt jelenti ki, 

 hogy a S.-Kent leirta kilencz fajt nem fogadja el. 



S valöban,ha behatöbban vizsgäljuk S.-Kent fajait, Bütschli 

 felfogäsäban kell osztoznunk. 



S.-Kent a Cod.O)iodga-nembe teszi az elägazott kocsanyü 

 alakokat is, melyek szämara Stein l<S7(S-})an a (lodonocladium- 

 nemet alapitotta. 



Ez utöbbi geniisz fentartäsäval kiesik tehät a Codottosiga 

 imibellata (Tat.) S.-K., a C. allioides S.-K., (i cymosa S.-K., 

 C: candelabrum S.-K., C. Steinii S.-K. es (l. aasimilis S.-K. 



Marad tehat a S.-KENT-töl leirt : 



^ Bütschli es S.-Kent allandöan Codosir/ät irnak ; az eredeti 

 Stein- es J. CLAKK-fele nev — mely etimologiailag is a helyesebb — 

 Codonosiga, miert is azt hasznalom. 



^ Bütschli : Protozoen. Pag. 903. 



