so 



RENDSZERTANI LEIRAS. 



leiräs es rajz alapjän (ktdotiosiga Botrytisnek vehetö. Ez älli- 

 täsokat a következökkel okolhatom meg : Vizsgalataim folyamä- 

 ban akärhanyszor gyözödhettem meg arröl, hogy a tipusosan 

 fejlett (kxl. Botrytisnek több alakvaltozata van. 



A normälis tojasdad egyeneken kivül fordulnak elö olya- 

 nok is, melyek valamivel kisebbek es 

 gömbalaküak s vannak vegre olyanok is, 

 melyek körtealaküak, t. i. bätsö testvegü- 

 kön igen keskenyek. Ezt az utöbbi ala- 

 kot nevezi S.-Kent (1 pyrifcn'inisnok. 

 Ha ezeket a formakat mindenäron szej- 

 jel akarjuk valasztani, akkor a S.-Kent- 

 fele M. globulosdt Codonodga Botrytis 

 var. globulosa, a C. pyriformist pedig 

 C. Botrytis var. pyriformis nevvel ne- 

 vezbetjük. 



S.-Kent ezen iitöbb nevezett alakjä- 

 nak rajza különben arra a feltevesre ve- 

 zethet, hogy kevesse, de megis elägazott 

 kocsanya miatt talän a (kxlonocladium- 

 nembe sorolando. 



Ez azonban, velemenyem szerint, 

 nem volna helyes. 



A CkidoHOsigiHdk ugyanis közös nye- 



lükön hätul keskenyedett testvegökkel 



tapadnak meg. Ezt a testvegöket, mint 



mar emlitve is volt, összehüzhatjäk es 



szükseg szerint meg is nyujtbatjäk, s igj 



masodlagos kis kocsänj^kakat kepeznek, 



mint ezt mär Fresenius latta es Bütschli 



187S-iki dolgozatäban igen jellemzöen es termeszethüen raj- 



zolja. S.-Kent rajza is valösziniüeg ezt abräzolja es ebben 



ter el a (1 grossularia S.-K. a C. Botrytis gömbalakjätöl. 



Nem igy van ez azonban a C. furcata S.-K.-re nezve; 

 budapesti utczai töesäban talaltam oly (i alakot, melynek 

 aränylag hosszü kocsanya közvetlenül az ällat inzercziöja alatt 

 agazodott kette s ep ilyennek rajzolja Saville-Kent C. fur- 

 ca/ajat. Ha ezt az alakot nem akarjuk a Codonocladium um- 



/ 



61. äbia. 



Codonosiga Botrytis (J. Cl. 



var. pyriformis. Tipusos pel 



tläny. 880. sz. nagy. Terme 



szetböl. 



