CODONOSIGA. 



81 



hellatum Tatem fiatal formainak tekinteni, akkor talan legczel- 

 szerübb egyelöre a (l. Botrytis mellett függelekkepen, mint 

 külön alakot megkülönböztetni. 



E szerint a Codonosiga genuszböl csak a (i Botrytis (J. Cl.) 

 EHRB.-et es a C. ftircata S.-K.-et tartom meg. 



:2. Codonosiga Botrytis (J.-Cl.) Ehrb. 



(1., 3., 6., 8., 9., ^2—23., 29—30., 33., 48., 60., 61., 62. abra.) 



8yn. Anthopliysis solitaria ? Boey de St. Vincent. — Epistylis 

 Botrytis Ehrenberg. — Epistylis digitalis '? Stein. — Zootliamniuni 

 parasita ? Stein. — Authophysa solitaria Fresenius. — Codonosiga 

 pulcherrima James-Clark. — Codonosiga botrytis BtJTSCHLi. — Codo- 

 nosiga botrytis Stein. — Codosiga botrytis Kent. — Monosiga graci- 

 lis Kent. — Monosiga globulosa Kent. — Codosiga pyriformis Kent. — 

 Codosiga grossularia Kent. 



A hosszü, el nein ägazö kocsdity vegeii i — sok egyen ül. 

 A test tojdsdad vagy gönibalakü, a geuusz jellemeivel. 



Ez az alak nemcsak a Cr. legkoräbban ismert, hanem egy- 

 szersmind leggyakoribb alakja is, mely mint az egyik alakkör 

 tipusa, legtöbbször volt szövettani es biologiai megfigyelesek 

 tärgya. 



A test nagysaga ('pyriformis alak) 30 {A-t is eler ; a minimum 

 pedig körülbelül 8 |jl. Az egyenek sokszor csak magänyosan ül- 

 nek kocsanyuk vegen, de vannak azutan oly coenobiumok is, 

 melyek több mint 20 egyenböl allnak. 



A kocsäny hossza igen vältozö ; Budapest videkeröl oly 

 egyeneket ismerek, melyek kocsänya csak 2 — 3-szor haladta 

 tili az egyenek hosszät, viszont Biharmegyeben gyüjtött anyag- 

 ban talältam olyanokat is, melyek kocsänya több mint tizszer 

 bosszabb a testnel. (62. äbra.) 



Ezt a fajt az irodalomban Magyarorszägböl is feljegyeztek. 

 Entz Geza talalta meg a szamosfalvi es tordai söstavak vizeben ; 

 magam pedig feljegyeztem az ätvizsgält termöhelyek csaknem 

 mindegyikeröl ; hogy csak a kivälöbbakat emlitsem, ismerem a 

 a fiumei tengerpart vizeböl Pliaeophycedkhoz tapadva, ismerem 

 a Balaton planktonjaböl, hol Clathrocystis aeruginosdhoz tapadt 

 (nagy mennyisegben 1893 Julius haväban); ismerem tovabbä a 



France. Craspedomonadinäk. o 



