82 



EENDSZEETANI LEIRAS. 



magy.-morva hatärhs. gyorsan folyö hegyi 

 patakjaiböl (Nemsova, Trencsenm.) a bennök 

 termö CladophordkYÖl,de megtalältam az Ecsedi 

 Idp es az Al-Duna (Temes-Kubin) videkenek 

 csendes allö mocsaraiböl hozott vizben is. 



Söt ösmerjük ezt az alakot nemcsak egesz 

 Euröpäböl, lianem Eszak- Amerikäböl (J.-Clark) 

 es az Ecuadori tropusok (Feenzel) mocsarai- 

 böl is, ügy hogy jö peldäja a Cr. mindenütt 

 valö elöfordulasänak. 



3. Codonosiga furcata S.-Kent. 



(63. abra.) 

 Syn. Codonosiga Botrytis Stein. 



A kocsdny egyszer dgazik el. Mdskülön- 

 hen olyan, mint a tipus. 



Ez a faj, mely fent kifejtett velemenyem 

 szerint meg nem vegleges, a C. Botrytistöl 

 abban különbözik, hogy kocsänya villaalaküan 

 egyszer ägazik el ; a villa ägai azonban min- 

 dig rövidek maradnak ; oly rövidek, hogy leg- 

 fölebb epen a test hosszat erik el. 



Szervezet tekinteteben semmiben sem ter 

 el a tipustöl. 



Ez a faj eddig csak Angolorszagböl, Cseh- 

 orszägböl es Magyarorszägbol ismeretes ; S.- 

 Kent 1887-ben* London mellett talälta, Stein 

 1878-ban Csehorszägban, en pedig 1892- es 

 1893-ban Budapesten es környeken (Aquin- 

 cum). 



III. nem. CODONOCLADIUM Stein 1878. 



6^2. äbia. Hejnelküli, egygallerü, tdrsasan elö Codo- 



Codonosiga Botrytis uosigaszerü egyeuek. A telepkepzes vagy a 

 (j. Gl.) abnormaiis J^inohry OJiok modjdra törtenik, vagy pe- 



hosszii kocsänynyal. 

 650. sz. nagy. Tei- 



meszetböl. * S.-Kent : Manual. Pag. 340. 



