96 RENDSZBRTANI LEIRAS. 



mutattam, chitinesek es kifejlödött allapotukban ällandök, 

 (A N. amphoridiumYSi vonatkozö egy kiveteles adat, melyet mar 

 emlitettem, ezen ällitasom ältalänos ervenyesseget nem rontjale.) 



Igy teliat az egyeneket a hejak alakja szerint oszthatjuk 

 esoportokba. Minthogy azonban a hej alakja rendkivül vältozo 

 es, velemenyem szerint, az egyes lelhelyek specziätis viszo- 

 nyaihoz alkalmazkodik, a fajoknak Linne ertelmeben vett meg- 

 különbözteteseröl nem igen lebet szö, hanem csak tipusok, 

 alakcsoportok megällapitäsaröl, olykepen, mint ezt Klebs az 

 Euglena-felekie vonatkozolag tette. Minden ilyen tipus magä- 

 ban foglal egy alaksort, melynek kezdö es vegsö tagjai, a mäsik 

 szomszedos ket tipushoz valö atmenetet kepviselik. 



Ez a felosztäs egyertelmü az alakok fejlödesi fokozatänak 

 megallapitäsäval ; ez a fejlödes a legegyszerübb formakkal kez- 

 dödik es azutän fokozatosan jobban es jobban fejlett, kompli- 

 kaltabb alakokhoz vezet. 



Ha ilyen szempontböl tekintjük ät az eddig ismert Sal2)iii- 

 goeca-felekei, akkor az alakok sorrendjet a »S. pyxklium 

 S.-K.-tel kell elkezdenünk. Ez oly alak, melynek testet göm- 

 bölyded, elöl nyitott tok veszi körül, mely tok also reszevel 

 tapad az alzathoz. 



A <S. miniita S.-K. töle legfeljebb abban különbözik, hogy 

 heja tojäsdad s mär inkäbb serlegalakü. 



Ezen alak toväbbi fejlödesmenete ket iränyban baladt es 

 ket elterö alaksor jött letre, a szerint, hogy a hej also vegen 

 kocsäny fejlödött-e, vagy pedig nem. 



Az utöbbi alaksorozatböl a N. mituitdhoz legközelebb äll- 

 nak azok az alakok, melyeknek heja megnyult. Törtenhetett ez 

 vagy oly mödon, hogy a hej felsö resze nyult meg s nyak kep- 

 zödött: ez a S. cwiphoridiam (11., 70. äbra), vagy pedig ügy, 

 hogy a hej minden resze, minden iränyban nagyobbodott, 

 minek következteben letrejöttek azok az idomtalan alakok, me- 

 lyeket S,-Kbnt S. qilindrica es .S. tuha nevvel jelölt. (54. äbra.) 



E ket faj között, Kent rajzai alapjän, nincsen különbseg 

 s ezert öket a S. cijluidrica iiev alatt egyesitem is. 



A Salp. peUolata S.-K."^ pedig a N. tuhdiöl csak az ällatkä- 



* S.-Kent: Manual. PL III. Fi". 26. 



