DIPLOSIGOPSIS. 1 1 1 



■es ez — talan kapcsolatban nagy szelessegi kiterjedesevel — 

 tetemesen tömöttebb es egyszersmind zömökebb is. 



A test többi szervezeti viszonyai mindket alaknal ngyan- 

 azok, es a SnIpin(joecde\al megegyeznek. 



A sejtmag rendesen központi fekvesü, nemeh^kor kisse 

 excentrikus, de mindig a sejt szelessegi mediansikjaban van. 

 Egyik oldalröl a lüktetö üregecske, a mäsikröl a nyeldeklö va- 

 cuolum vannak szomszedsägäban. Egy darabon figyelemmel 

 kiserhettem az ezen utöbbihoz vezetö finom plazmahärtyät is, 

 teljes lefutäsat azonban veglegesen megällapitanom nem 

 sikerült ; ügy latszott, mintha a külsö gallerra csavarodott 

 volna reä. 



Egy alkalommal a lüktetö üregecsket nem rendes lielyen, 

 hanem a test liatsö, illetve also reszen talältam. 



A test plazmaja üvegszerü, kevesse szemecskes es benne 

 nem lättam sem täplalekrögöcskeket, sem taplalekvacuolu- 

 mokat. 



Az allatkäk tärsasan ültek együtt (ladopJwra-ionalsikon, 

 mäs Cr., nevezetesen Salpingoecaielek tärsasägäban. 



E helyen meg nehäny szöt akarok szölni a Diplosigopsisok 

 rendszertani helyet illetöleg. Midön jelenleg a ScüpiiHfoecdk 

 csalädjäba veszem ezt a genuszt, ezt azert teszem, mert meg nem 

 ismerünk eleg Üiplosiydt, hogy ez alapon mäs felosztäst tehes- 

 sünk. A^elemenyem szerint azonban a ket galler jelenlete oly 

 jelenseg, mely a törzsformak mindegjiken fellephet. Jelenleg 

 ösmerjük mär a Motwsigdnak es a SalpiiigoecdnAk parallel 

 formäit (Diplosiga es Diplosigopsis) ; a jövöben törtenö kutatä- 

 sok valöszinüleg kimiitatjäk a többi genusok D^p/osiVya-alakjait 

 is ; hisz Robin mär ketgalleros CoJotwsigdvöl is tudösit ! 



S ha majd ösmerjük ezeket az alakokat, akkor a ketgalleros 

 alakok szämära megalkothatjuk a Diplosigindk csalädjät. Ekkor 

 a Craspedomonadinäk csalädjänak härom parallelsora lesz : 

 a Codonosigindk, melyeknek egyfelöl hejas parallelalakjai van- 

 nak : a Salpingoecdk ; mäsfelöl ketgalleros parallelalakjai : a 

 Diplosigindk. 



