19: 



>2. No. 6. XUDIHRANCllKAUNAEX I DRØBAKSUNDET. 



naudsynlege livsvilkaar der. Som kjent er, har ingen ferskvassmoUuskar 

 frittSN'mjande larvestadium liksom nudibranchiane og andre moUuskar i salt 

 v^atn. Heller ikkje har ein noko døme paa at molluskar i lerskvatn syner 

 tendens til aa redusere skålet. Dette tyder paa at heller ikke den vaksne 

 mollusk kann trivast i nake tilstand der. 



Takk vere vitskaplege ekspedisjonar og ihuga granskingar i dei siste 

 30 — 40 aar, sit vitskapen no inné med fraasegner um og kjennskap til 

 nudibranchfaunaen fraa alle verdsluter. Det syner seg etter alt aa dome: 



1. at nudibranchiane er nokolunde jamt spreidde i dei ymse hav; 



2. at tleire slekter er representerte i alle varmebelte; 



3. at faunaen i det nordlege (eller sudlege) Atlanterhav og Stillehav 

 liknar meir paa kvarandre enn faunaen i det tropiske Atlanterhav og 

 Stillehav; 



4. at fleire artar er sams for det medelsvarme beltet i nord og sud ; 



5. at gruppa Cladolicpatica (serleg Acolididac) er rikast representert i det 

 medelsvarme og kalde beltet, medan Hololicpatica er rikast representert 

 i tropene; 



6. at dei tropiske formene for det meste er større og drustelegare farga 

 enn dei nordlege. 



Hesteparten av nudibranchiane lever paa grunt vatn, sume jamvel mil- 

 lom flod- og tjoregrensa, men dei fleste i algebeltet; nokre faa er funne 

 paa svære djupner (eit par tusen famnar). 



Artar a\- slektene Glaiiciis, Phylliroe, Scyllaea og Fiona er pelagiske 



og kosmopolite. 



Mange av nudibranchiane er trege dyr som kann liggje paa same sta- 

 den i lange tider utan aa røyve seg (Tritniiia o. fl.l; andre er heller livale 

 og aktive dyr [Favoriiiiis o. fl.l. 



Rør si a er krypande paa vanleg gastropodvis, naar ein tek undan dei 

 nemnde pelagiske formene. Men dessutan har dei ein annan og underleg 

 maate aa røyve seg paa. Ein kann nemleg ofte finne dei flytande i vass- 

 loket med foten upp; dei lagar daa liksom ein baat av fotsolen. Men kor- 

 leis dei paa denne maaten kann koma fram i vatnet, og det ofte heller 

 snøgt, er ein enno ikkje heilt paa det reine med. Iminsto i akvariet synest 

 denne form for rorsle aa vera sers vanleg. 



Forsvarsmiddel. Skallause og trege som nudibranchiane er, skulde 

 ein tru dei var reint forsvarslause. Men fiskar og andre større dyr synest 

 ikkje ha serleg hug paa dei. Dette heng truleg saman med alt det slimet 

 nudibranchiane kann gi fraa seg; for aeoUdidatic spelar neslecellene ei viss 

 rolle som forsvarsvaapen. Dessutan liknar dei oftast i farge det underlaget 

 dei lever paa, so dei ikkje er so lette aa verta var. 



Føda. So harmlause dei ser ut, maa ein likevel rekne dei fleste 

 nudibranchiar for rovdyr. Mesteparten av dei lever paa og av andre dyr, 

 som spongiar, bryozoar, actinozoar, hydroidar o. s. b. Ofte kann dei drepe 

 og ete kvarandre innbvrdes. 



