66 PAUL LØYNINO. M.-N. Kl. 



pale orange, set in 4 or 5 rr)vvs of 2 papillæ each on each sirle. Length 

 '/10 inch." Lenger iil( i l'ait \'ll (Appendix XII) segjer dei urn li. pallida: 

 „It differs from tin other liritish sjjecies' in having a double series of 

 papillæ on each side; the tentacles,- too, are placed much nearer together 

 ^ — ■ — — ". Ai.DEK & Hancock leverer inga teikning av dyret. 



1 1865 fann Micykr cV M«I3Ius arten i Kielerbukta og gir ei grundig 

 skildring (s. 17) og ei teikning av han. 



Hjaa oss skal E. pallida fyrst vera funnen \ed Bergen (Metzger & 

 Meyer 1875), seinarc ved Lofoten (G. O. Sars i 878 1. 



Paa austkysten av Nordamerika har Gould'^ funne 3 ulike former av 

 slekta Eiublctonia som han kallar E. fuscata, E. laticeolata og E. remigata. 

 Men alle desse skal berre vera varietetar av E. pallida;'^ likeins E. grayi 

 Kent. E. fiiscala Gould har Bergh (1885 s. 34) granska grundig og funne 

 at han er identisk med E. pallida Alder & Hancock. 



Etter litteraturen aa dorne er E. pallida ein vidspreidd aeolidide i det 

 nordlege Atlanterhav, men er heller sjeldfengd og varierer sterkt fraa 

 lokalitet til lokalitet. I Kristianiafjorden har eg funne ein „rase" som i 

 mangt skil seg fraa dei former som tidlegare er skildra; desse ting skal eg 

 peike paa etter kvart under skildringa av denne forma, som eg likevel lyt 

 hevde er identisk med E. pallida Alder & Hancock. 



Arten vart i Drobaksundet funnen paa stasjonane 2, 3 og 9, men 

 berre hausten 1920, og til saman i 14 eksemplar. Seinare har han ikkje 

 vore til aa finne. 



Embletonia pallida er heller lite granska, og sidan han synest variere 

 so sterkt og formene fraa Drobaksundet paa mange punkt vik av fraa skil- 

 dringane av arten fraa andre lokalitetar, er det greidast aa herme meir enn 

 vanleg av det som andre forfattarar har sagt um han, so skilnaden stig 

 tydeleg fram. 



Ytre karakterar. 



Embletonia pallida hø3n-er til dei minste aeolididane; det største eksem- 

 plaret som, etter litteraturen aa dome, er mælt, var berre 7 mm. (Meyer & 

 MøBius 1865); Alder & Hancock nemner '10 turne. I Drobaksundet har 

 dei største funne eksemplar naatt upp i 5 mm. (Skiphelle 2. okt. 1920. 1 

 Dei individ fraa Amerika som Bergh (1885 s. 34I undersokte, var i alkohol- 

 fiksert tilstand 2 mm. 



Kroppsforma er heller smalt langstrekt, breidast umlag paa midten. 

 F argen er gulkvit med prikkar av ymis let. Som regel er desse prikkane 

 myrke: svarte, brune eller raude; innimillom dei m3'rke finst det dessutan 

 ofte opake kvite prikkar. 



' Av slekta Embletonia, meiner dei. 



2 Her er meint rhinophorane. 



3 Rep. on the Invertebr. of. Massach., ed. 2 by Binney 1870. 



4 Sjaa Eliot 1910 s. 171. 



