I. Om skuddbygningen hos Sediim villosum L. 



\^C(/mii villosiini har en ganske vid utbredelse i Europa. Fra Spanien, 

 Piémont og Osterriice i syd strækker dens utbredelsesfelt sig over store 

 deler av Tyskland helt op til Ostersjøen. I ost gaar den til \'estpolen og 

 Riga, i vest optrær den paa de Britiske øer, og over den Skandinaviske 

 halvo er den spredt fra indre Sogn til Mageroen. Desuten optrær den 

 paa Island og Grønland. I Sverige er den forovrig meget sjelden, idet den 

 bare er fundet etsteds i nordre jemtland' og paa et par lokaliteter i det 

 nordlige Sverige, hvor dens utbredelsesfelt hænger sammen med det norske. 



Da Sediiin vi7/osniii optrær i saa mange europæiske land, fins der i 

 litteraturen, specielt i floristiske haandbeker, mange oplysninger om planten. 

 Men med hensyn til dens livsvarighet og skuddbygning er meningene 

 paafaldende delt hos de respektive forfattere. Kaster man et blik i de almin- 

 deligste europæiske floraer , finder man at neppe to forfattere, selv indenfor 

 samme land, er enige. For at belyse dette skal jeg anføre nogen eksempler. 



1 A. P. DE Caxdolles Prodromus, bd. 111, Paris 1828, anfores planten 

 som annuel (0'. 1 W. J. Hooker, The British Flora, 1831, p. 209, beskrives 

 den som tleraarig {^-] og stilles sammen med S. auglicum og S. album. 

 Studerer man C. C. Babixgtons Manual of British Botany, 1874, belæres 

 man imidlertid om det helt motsatte. Her anvendes følgende inddeling: 

 >< ><. Root small, "weak, without any rooting shoots S. villosiiin. 



>< X x Root small, producing rooting shoots S. ajiglicimi, S. alhiini etc. 



Og tar man for sig Bentham & Hooker: Handbook of the British Flora, 

 vil man baade i utgaven fra 1908 og 191 2 i nøklen p. 159 finde følgende 

 diagnose paa S. villosiini: „Mscidly downy, erect annual, without barren 

 branches" i motsætning til 6\ album, som betegnes som „glabrous peren- 

 nial, with numerous short barren branches". 



De mest utforlige oplysninger om planten i tysk litteratur fins hos 

 \V. D. J. Koch: Synopsis der Deutschen und Schweizer Flora. Leipzig 

 1892. Den henfores her til en underavdeling av Scdiini som benævnes 

 Ccpara iM. u. K. 1). Fl. 3, p. 300, Koch. Syn. ed. i, p. 258I: „Grundachse 

 klein, dünn, O oder G, nur i St g. treibend, welcher einfach oder 

 vom Grunde an in Äste oder Nebenstg. geteilt ist, auch am liegenden 

 Grunde dieser Äste hie und da wurzelt, aber mit der ganzen Grund- 

 achse nach der F. Reife abstirbt. Selten findet sich bei 2-Jährigen 



1 Svonsk Rot. Tidski-il't 19 19, bei. 13, p. 106. 



