KOLK NOUDHAfiKN. M.-N. Kl. 



Arten i'ilx r (\t-y I'Jdc ciiicr oder ricr ;indcrc grundst., aufr. (aber nicht 

 l<ii( cIicikIc) l.aiihliicl), (Uv saml d« i- (iniiulachsc bis ins dritte Jahr dauert. 

 () bc r i 1(1 isc lie, k r i (■ t he n (I I- , a u s d an < r n d e Stänimchen dagegen 

 gäii/liih ()." llii(l( I' (Icniii' im(l(ia\ (Icliiit; (iplor<s S. s/r//a/tiiii, S. ( cpfira, 

 S. atrahiiii, S. J lispaiiiciiDi, S. viÜoshih og S. ninuiiDii. 



Under artsdiagno:-;en 1. e. p. 922 anfores om .S". villosinii: „Cirundachse 

 einlaeli, (Ifmii, mit /arten i''asern beset/t, \\ie an iVv \-orbei-gebenden Art 

 im ersten jalire zerstr. - und sehr dichtblätterige, am hegenden Grunde 

 wurzehide, mit gestielten 15. Rosetten in den obern B. Achseln versehene 

 Stg. treibend, die sieb im 2. Jahre /u Ulten. Stgn. entwickeln; — — " Til 

 slut opgis den at \ære 0, men i en anmerkning citeres Cklakovsky 

 Prodr. p. 603: „1st keineswegs 0, sondern 2|-, jedoch trennen sich die ge- 

 stielten B. Rosetten fürs nächste Jahr bald \on dei- xergänglichen, dies- 

 jährigen Pflanze." 



1 1er uttales det altsaa meget bestemt at kimplanterne i det første aar 

 anlar formen av et tætbladet skudd, som foruten en endeknop (som blom.strer 

 næste aar) ogsaa frembringer sideskudd i bladakslerne, som ogsaa blomstrer 

 i det andet aar. 



1 de fleste tyske, schweiziske og osterrikske floraer opføres planten 

 som O uten reservationer. 



I norske og svenske floraer er angivelserne ogsaa meget divergerende. 

 I Hartmans Handbok i Skandinaviens Flora, 9. oplag, Stockholm 1864, 

 betegnes den som toaarig, men med tilfoielsen: „2 — 3 tum hög, slutl. mot 

 hosten med mycket smä rundade nyskott ; — — — ". I Blytt: Norges 

 Flora, bd. 3, 1876 p. 895, staar folgende: „Toaarig, overvintrende ved smaa 

 rundagtige, sterile rodskud, som udvikles sent om høsten". Den samme an- 

 givelse møter vi i Blytt-Dahl: Flaandbog i Norges Flora, Kristiania 1906. 



I J. M. Normans Norges arktiske Flora, bd. I p. 290-291 tins en 

 række interessante opl3'sninger om Scditni i'illosuni i det nordlige Norge. 

 Under avsnittet „Forhold til omgivelserne m. m." skriver Norman: „Den 

 forekommer baade paa horizontal flade og paa heldende terræn, foretrækker 

 temmelig fugtige lokaliteter, vokser paa fugtige dels mosseklædte, dels 

 nøgne bergflader, selv paa en klippevæg, paa stranden, ved flodmaal, paa 

 græsmyr, paa mudret bred av et tjern. I blomst 6. juli, i fuld flor 2. august, 

 endnu med blomst i. september, en blomstringstid a\- 57 dage. Den i-aarige 

 plante har alt som tiest inno\ationer nær roden, hvorved den kan blive 

 3 — 4-aarig. Unge planter kan opvokse af frø modnede i samme sommer. 

 Dens maximale høidevæxt varierer fra 4,4 til 11,5 centimeter." I den topo- 

 grafiske del, bd. II, oplyser Norman med sin vanlige grundighet bl. a. føl- 

 gende under Olbten distrikt: „Råna paa hjemmejorden, 14 m. o. h. paa fug- 

 tige, dels mosseklædte, dels nøgne bergflækker, ikke sparsomt, \'XX P'- i 

 blomst, men mest avblomstret) med gjensiddende modne frugter og med 

 forlængst udfaldne fro ' 9 — 81, planterne delvis visne og torre, dels ganske 

 unge opvoksede av aarets fro, de torre indtil 7 cm. hoie, undertiden med 



