KCJi.l- NOKKIIAf-KN. 



M.-.\. Kl. 



,'int;ill( I iiiindic. Kiinpl.inb r har Jeg ogsaa fundet; cic var i begyndelsen 



a\- ;nii;usl i q-jii iranske siiiaa. I'roenf, hvis rester «-nckla kunde sees paa 

 kiiiuotcn (lit;. 111, 7), var oicnsynli«; fra 1921, men harMc ffijrst spiret som- 

 mere n I Q22 (delte liænger vistnok samnun med den kolde, torre .sommer 

 1921 o<4 med d( n fiigti,i,^c, kolde Juli 1922I. lfolg<- Nokm.x.v kan frøene 

 spire allerede samme host som d( hlir modne. 



IK'oiiedes kimplaiiterne \ idere foi'holder sig, hai" det ikke lykkes mig 

 at iagtta direkte i naturen. Men av mine øvrige iagttagelser samt av NoR- 



Fig. I. Srdiini i'illdsimi sammen med Canx doot/rnoiii^y/iii, Crrastuini /rij^viniiii, .SrM7/i77_4,Tr 

 stcllaris og- moser langs en bæk ved .Sikkilsdalen sæter. Juli 192:2. R. N. foto. 



MANS Og Kochs angivelser maa man kunne anta folgende utvikling: Kim- 

 planten danner det første aar et tætbladet hovedskudd, vistnok ogsaa i de 

 fleste tilfælder flere sideskudd fra bladak.slerne. Efter at ha overvintret, frem- 

 bringer hovedskuddets endeknop en blomstrende stengel ; sideskuddene kan 

 ogsaa komme frem til blomstring samtidig med hovedskuddet, men forblir 

 meget ofte sterile ogsaa i det andet aar (cfr. fig. II). Det samme gjælder 

 vistnok ogsaa undertiden hovedskuddet. Fig. III viser i) planter hvor baade 

 hoved- og sideskuddene blomstrer samtidig; antageligvis er de 2 aar gamle, 

 muligens ældre; 2) planter hvor hovedskuddet blomstrei", men h\-or side- 

 skuddene fremdeles er sterile og altsaa tidligst kommer til at blomstre i det 

 3. aar, kanske senere. 



De fleste forfattere som har omtalt sideskuddene hos Scdiiiii villosiiiii, 

 fremstiller saken, som om der først opstaar sideskudd paa det blomstrende 



