1922. No. 15. 



BOTANISKE XOTISER. I -II. 



hovedskude! like lor dette visner ned t tier irosætningen oni liosten. Mine 

 u n d e r s k e 1 s e r \- i s e r imidlertid, at s i d e s k 11 d d e n e normalt an- 

 lægges allerede f'o r h o v e d s k u d d e t b 1 o m s t r e r o g s a m t i d i g m e d 

 dette. Dette forhold minder om visse sneleieplanters skuddbygning, f. eks. 

 Epilobinm anagallidifoUwn, hvor kimplanten allerede i lopet a\- spiringssom- 

 meren anlægger plagiotrope side- 

 skudd (Th. Resvoli. 191 7, 1- c.). 



Sideskuddene løsner meget let 

 fra moderskuddet og skyter rikelig 

 med birotter (allerede mens de sitter 

 fast paa moderplanten); en plante 

 kan paa denne maate gi ophav til 

 10 — 15 nve, som igjen kan danne 

 sideskudd o. s. v. 



Desuten aabenbarer Scduni vil- 

 losHui'S, Sterke vegetative formerings- 

 evne sig ogsaa paa en anden inter- 

 essant maate. Undersoker man nem- 

 lig sterile sideskudd, vil man meget 

 ofte finde at de er tæt besat med 

 nogen eiendommelige smaa yngle- 

 skudd (fig. III, 3 og 5). Disse dannes 

 i bladhjørnene og bestaar av en 

 paafaldende tynd og glat stengel, 

 som i spidsen bærer 2 til 3 tæt 

 sammenhopede bladpar. Yngle- 

 skuddene sitter saa lost fæstet 

 til moderskuddet at de \-ed 

 den svakeste berøring bræk- 

 ker av. Undertiden danner de en 

 tynd, fin rot allerede for de har 

 løsnet sig av. Jeg skulde anta at 

 f. eks. strømmende vand eller et 

 kravlende insekt er nok til at løs- 

 gjøre disse smaa, merkelige pro- 

 pagationsskudd, som ofte optrær i 

 store masser'. I et par tilfælder har jeg ogsaa paa blomstrende skudd 

 iagttat rikelig knopdannelse i bladakslene ; men disse skudd var meget 

 korte i motsætning til de ovenfor beskrevne yngleskudd ; muligens har en 

 del av dem været blomsteranlæg, som ikke er kommet til utvikling. Men 

 i alle tilfælder viser dette hvor let planten har for at danne sideskudd. 



Det blomstrende skudd visner ned og dor efter fruktsætningen ; men 

 den basale del av det oprindelige moderskudd (hvis forlængelse er den 



Fig. II. Sedimi villostmi fra Sikkilsdalon med 

 blomstrende hovedskiidd og et blomstrende 

 sideskudd samt 3 sterile sideskudd. Disse kom- 

 mer antageligvis til at blomstre i det 3. aar. 

 Den gamle hovedakse blir saaledes mindst 

 treaarig. Fjoraarets visne blader er skravert. 

 (Svakt torstorret.l R. N. ad nat. del. 



1 Nogen skarp grænse mellem disse og normale sideskudd er der vel neppe. 



