8 KOLK NOKDIIAGKN. M.-N. Kl. 



blomstrende stenf^nl) knn fortsa-lle :il leve, saalcdes soni omtalt av Nr>i<- 

 MAN. Den danner en oftest ncdliggende stcngcl med talrike hladarr (cllcr 

 sjeldnerc med visne hhidrester) og dusker av birøtter (se fig.- II I. I il denne 

 sitter da de endda ikke l)l(iiiislr( nfle sideskudd fæstet, hvis de ikke har 

 løsnet sig av. Da sideskuddene <jlle briiker 3 aar før de blomstrer, kan altsaa 

 det gamle bladløse stengelstykke hvortil de er fæstet, bli 3-aarig. Normans 

 uttalelser om „en tynd rhi/omagtig horizontal rod, indtil 3 cm. lang, mindst 

 3-aarig, muligens 4-aarig" (1. ed er i denne forbindelse værd at mindes. Om 

 \-edkomniende stengelst\'kke kan le\ e i 4 aar, er dog et aapent spørsmaal. 

 Saavidt jeg har kunnet se, synes det noimall ikke at danne sideskudd mere 

 end én gang i sit liv (man finfler, saa\idt jeg har set, saa godt som aldrig 

 nye knopper paa en saadan gammel, hladlos stcngel), men det fortsætter 

 at leve indtil sideskuddene har liigjoi-t sig, hvorefter det dør og raatner 

 boi't. l'ig. 111, 4 viser imidlertid at cUn gamle hovedakse kan \-ære meget 

 seiglivet og en sjelden gang (?) danne i-eparationsskudd ogsaa i sit andet 

 eller tredje aar. 



I Sikkilsdalen har planten usedvanlig heldige livsbetingelser, og som- 

 meren 1922 var meget fugtig — et forhold som altid er meget gunstig 

 naar det gjælder vegetativ formering. Fra Sogn blev der i august indsendt 

 levende eksemplarer av Srduin villosuiii til Botanisk Have i Kristiania av 

 statsmykolog I. Jwrstad, som har meddelt mig at planten her forholdt sig 

 akkurat paa samme maate som i Sikkilsdalen. 



Imidlertid hadde jeg i juli 1920 anledning til at iagtta planten paa 

 Læstadius's bekjendte lokalitet Balvandsryggen i Salten, syd for Sulitjelma. 

 Her var den sparsom paa lugtige klipper og av et meget mindre frodig 

 utseende end i Sikkilsdalen, og i min dagbok har jeg ikke noteret noget 

 om sterile skudd ved basis. 



Hvis det virkelig forholder sig saa som Alm hævder, at Srdiiiii villosiiiii 

 ved Torne trask ikke har, eller hadde, spor av sterile skudd ved basis 

 dengang lokaliteten blev undersekt, saa tyder dette, sammenholdt med de 

 divergerende oplysninger i europæiske floraer, paa at Scdiiiii i'i7/os//iii kan 

 forholde sig forskjellig efter voksestedets mere eller mindre gunstige karakter, 

 og efter fugtighetsforholdenes variation i de forskjellige aar. 



Paa en relativt tør lokalitet, f. eks. en klippe eller bergskraaning, kan 

 det tænkes at planten det første aar bare danner et tætbladet opret skudd, 

 som blomstrer næste sommer og dør efter frøsætningen. 1 dette tilfælde 

 vilde det være interessant at iagtta planten flere aar paa rad; kanske den 

 i en fugtig sommer producerer sideskudd ogsaa her. 



Saa meget er ialfald sikkert at paa en række lokaliteter baade i Skan- 

 dinavien, England og Mellem-Europa er Sedujii villosuin til forskjellige tider 

 og av forskjellige forskere iagttat med rik vegetativ formering. Desuten 

 synes det at være enig h et om at det blomstrende skudd dor 

 og visner ned efter fr u k tsæ tn i n gen i sit andet eller tredje 

 1 e V e a a r . 



