1903. No. 2. BOLIGFORHOLDENE 1 NORSKE LANDDISTRIKTER. I47 



Er gründen fast fjeld, er det jo lige til at bygge muren paa dette, 

 selv om man undertiden maa grave gjennem et noksaa tykt lag af sand 

 eller 1ère for at naa den faste bund. Er den dyb og haard sand, kan 

 man — som paa den store slette i Blakers vestre del samt paa flere be- 

 grændsede omraader i Urskoug, Nes og Sørum, delvis i Fet — Isegge muren 

 direkte paa overfladen, der viser sig at afgive et fuldstændigt solid under- 

 lag. Men hvor gründen bestaar af løs sand eller 1ère, kræves noget mere. 

 Der maa grundmuren gaa saa dybt ned, at man kan være sikkret mod 

 frostens indflydelse med forskyvning af muren og derpaa sænkning under 

 tælens løsning om vaaren. Her graver man da en grâ-ft, som gaar under 

 tælens ahnindelige dybde, og er gründen ikke fuldt sikker, lægger man et 

 lag puksten eller anden smaasten paa bunden af grøften og bygger muren 

 paa dette underlag. Derved faar man en god og varig grundmur. 



Men iagttages ikke dette, vil man kunne faa se ganske alvorlige for- 

 skj'vninger efter tælelosningen med deraf fø-lgende beskadigelser af grund- 

 gulv og vægge. Dette er ingen sjeldenhed ; oftest kun saavidt, at gulvene 

 ere sænkede, hvorved træk langs væggene, paa andre steder ogsaa for- 

 skyvning af væggene, hvilket paa enkelte steder har antaget ganske bety- 

 delige dimensioner, f. eks. paa nr. 337, hvor alle sammenfø-ininger i stor- 

 stuen lø-snede, saaat den del af huset blev ubrugbar som bolig. I større 

 huse, hvor man har raad til at reparere skaden og har flere andre rum 

 til brug, er dette mindre føleligt. Men de fleste tilfælde af denne art har 

 jeg fundet netop i smaaboliger, hvor skaden har rammet hele huset og 

 gjort det saa trækfuldt, at rheumatiske og katarrhalske affektioner har 

 været den uundgaaelige følge. 



Grundmuren bygges i almindelighed af graasten, sjeldnere af teglsten, 

 sammen/eiet med kalk og forsynet med flere ventilationsaabninger, der 

 om vinteren tilstoppes med hø eller halm, ofte med gjødsel. Udvendigt 

 puds af kalk eller cement hører til undtagelserne. Paa to steder (nr. 234 

 og 235), hvor husene ligge paa en meget brat fjeldskraaning, og hvor 

 grundmuren paa nederste side har en høide af ca. 2 m., bestaar denne 

 af to vertikale lag, et slags dobbeltmur af solide graastensblokker med 

 grus og smaasten imellem. 



I mange tilfælde mangler enhver sammenføining — stenene er kun 

 lagte ved siden af hinanden i et eller flere lag og kan kun høist uegent- 

 ligt kaldes mur. Her har man tilstrækkelig ventilation, der i vind og 

 kulde gjør boligerne yderst kolde og føles som træk, hvor gulvene er 

 utætte eller deres sammenføining med væggene mangelfuld. Mea her, og 

 især, hvor hele underlaget indskrænker sig til etikette stene eller pillarer, 

 hjælper man sig meget ofte ved om høsten at kaste omkring dette man- 



