I902. No. 2. BOLIGFORHOLDENE I NORSKE LANDDISTRIKTER. 1 37 



ogsaa om vinteren, faa de gjerne indvendigt endnu en bordklædning med 

 pap mellem denne og den underliggende, og jeg kjender flere saadanne 

 rum, som selv i den strengeste vinterkulde har været lune og gode. 



Men her betinges varigheden af fyldets beskaftenhed. Bestaar det af 

 tør 1ère, vil det kunne holde sig uforandret tæt og godt i lang tid, ifald 

 der ikke kommer fugtighed til; men benyttes sagmug, varer det i regelen 

 ikke længe, før det synker sammen, saaat rummet har vanskeligt for at 

 beholde varmen, selv om det har dobbelt panel med mellemliggende pap. 

 Endnu værre blir det, om mus og rotter hjælper til, hvilket netop her 

 ikke hører til sjeldenhederne; saaledes fandt jeg i et saadant hus den ene 

 ydre væg aldeles tom — ■ alt fyldet havde taget veien ned i kjelderen 

 gjennem flere store rottehuller — og derved var værelset umuligt til 

 vinterbrug. 



Bindingsværk af træværk og iimrsten har jeg — paa en enkelt und- 

 tagelse nær — nr. 19 — ikke fundet i boligerne, hvorimod det oftere 

 findes i udhusene, specielt fjøs. 



Bygninger af sten forekomme ikke, hvorimod fa-rste etage eller en 

 del af denne, der er indredet til meieri eller lignende, paa enkelte steder 

 er opført af teglsten. 



Omtrent 30 '•/o af husene er maiede, og da i almindelighed med 

 lyse farver, medens den røde paa disse kanter forbeholdes udhusbygnin- 

 gerne. Er husene maiede, kan man i regelen slutte til bedre økonomiske 

 kaar og deraf følgende bedre stel i det hele. Dog har man paa den ene 

 side mange store og godt vedligeholdte huse, hvor kun hjørnebordene og 

 vinduerne er maiede hvide, mens væggene ataa graa, tiltrods for eiernes 

 gode jøkonomiske stilling, der da gjerne viser sig i udstyret af udhusene, 

 som ofte gaa foran alt andet — paa den anden side kan man blive grun- 

 digt skuffet, saaledes f. eks. ved de tidligere nævnte opsidderhuse i de 

 sydligste skogdistrikter, hvor den smukke røde farve med de hvide dore 

 og vinduer giver indtryk af soliditet og godt stel, medens de i virkelig- 

 heden høre til de daarligste boliger. 



Enkelte huse bliver beitsede, hvilket gjør træværket særdeles mod- 

 standsdygtigt, og i den senere tid er man begyndt at give væggene en 

 overstrygning med kreosot, karbolineum eller lignende, der trænger godt 

 ind i træværket og gjør det omtrent uimodtageligt for fugtighed, ifald 

 overstrygningen gjentages med passende mellemrum. 



Paa et enkelt sted i Nes fandt jeg væggene rappede og maiede, 

 hvilket jo er ganske godt, saalænge det holder sig helt; men begynder 

 det først at faa sprækker, har rappen let for at tiltrække og beholde 

 fugtighed. 



