Dødeligheden i Norge af Bern under 1 Aar. 



Af 

 Prof Dr. Axel Johannessen. 



Dlandt de Samfundsspørgsmaal, der særlig vedrører Barnet, har den 

 i alle Lande saa store Dødelighed inden det iste Leveaar i iængere 

 Tid været gjort ti! Gjenstand for ganske betj-delige Undersøgelser og 

 Studier. 



Det viser sig nu øieblikkelig, at denne Dødelighed er meget for- 

 skjellig for de forskjellige Lande, men at den inden hvert Land i Alminde- 

 lighed viser forholdsvis mindre Forskjelligheder. Det synes derfor, som om 

 man kunde være berettiget til at slutte, at der i de forskjellige Lande 

 maa gjøre sig visse Eiendommeligheder gjældende, der kan betinge denne 

 forskjelligartede Dødelighed. 



Det er her gaaet saaledes, som det ogsaa ellers i Medicinens Historie 

 har været Tilfælde, at Aarsagerne til særegne Forhold, som f. Ex. Epi- 

 demier, Endemier, stor Sygelighed og Dødelighed, fra først af har været 

 søgte i visse Eiendommeligheder ved den Egn, hvori Begivenhederne er 

 indtrufne. 



Omkring Midten af det 19de Aarhundrede, fra hvilken Tid Barne- 

 dødeligheden i nogen større Udstrækning kan siges at gjøre sin Ind- 

 trædelse i Statistiken, synes det', som om man har været inde paa den 

 Opfatning, at det, som i første Række skulde betinge en forskjellig Døde- 

 lighed blandt spæde Børn, var Landets eller Egnens forskjellige Høide 

 over Havet i Forbindelse med særegne meteorologiske Forhold. 



Det vårede dog ikke længe, før denne Anskuelse blev modbevist, og 

 man gik derfor over til andre Meninger om Aarsagerne til en saadan 



I Smlg. Pfeiffer: Die Kindersterblichkeit. Gerhardt: HatiJbucli der Kinderkrankliciten. 

 R. I. .'\bth I. 1881, S. 26S. 

 Vid.-Selsk. Skritter. M.-N. Kt. 1902. No. 4. 1 



