1903. No. 4. DØDELIGHEDEN I NORGE AF BØRN UNDER I AAR. 5 



paa dette Omraade tilsidst synes at være afhængig af det Forhold, hvori 

 de staar til Ernaeringsspa'rgsmaalet. 



Man har saaledes pegt paa Klimatets og Luftens Temperatur og 

 Fugtighed. Men disse Forhold vedrsrer i he-i Grad de kunstig opfødte 

 Born, idet Komelkens Sammensætning og Godhed, dens større eller mindre 

 Rigdom paa Bakterier og de af disse dannede Giftstoffe og derved dens 

 Farer for Barnets Sundhed kan være afhængig heraf. Ligeledes har man 

 pegt paa særegne Raceeiendommeligheder hos Moderen og paa hendes 

 Sundhedstilstand og Legemsbeskaffenhed. Saaledes har Bollinger'^ gjort 

 opmærksom paa den i enkelte Egne af Tyskland forekommende og verl 

 Arv overførte mangelfulde Udvikling af Brysterne. Men det er selvsagt, 

 at disse Forholde hos Moderen tilsidst vil bunde i en større eller mindre 

 Evne til at give Barnet en god og tilstrækkelig Næring. 



Ogsaa for andre Indflydelser, som man har ment at maatte give en 

 vis Værdi, nemlig Forældrenes sociale Stilling, deres Arbeide, deres Vel- 

 stand eller ringe Kaar, giælder det, at de tilsidst virker gjennem Barnets 

 Ernæring. Det er nemlig klart, at Mødre, der er stærkt optagne f. Ex. 

 af Fabrikarbeide, har liden Anledning til at give sine Be-rn Die, og at en 

 kunstig Ernæring ikke vil kunne iværksættes paa en betryggende Maade, 

 naar der er Fattigdom i Huset eller Mangel paa Kultur eller liden For- 

 staaelse og Villie. 



Det er derfor tilsidst i den mere eller mindre tilfredsstillende Ordning 

 af Ernæringsspørgsmaalet, det væsentlig ligger, at snart en industriel, snart 

 en jordbrugende Befolkning, snart Slettelandskaber, snart Fjeldegne, snart 

 Byer, snart Landdistrikter kan opvise de bedste eller de sletteste Pro- 

 centtal for Forholdet i vedkommende Land mellem de levende fødte og 

 de i første Leveaar døde Børn. 



Og hvad er det nu, som bevirker de saa talrige Dødsfald i denne 

 Alder? Det er efter det udviklede klart, at det i første Række maa være 

 de Sygdomme, der ligetil er en Følge af særegne Forhold ved Ernærin- 

 gen, væsentlig altsaa Sygdommene i Mave og Tarm, der dels fra første 

 Færd af kan ødelægge Livet, dels kan bane Veien for dræbende Lidelser 

 i andre Organer f. Ex. i Lungerne. Ved Siden af disse store og frem- 

 trædende Aarsager optræder der ogsaa andre, som dog i det hele og 

 store spiller en i Forhold til de nævnte mindre Rolle. Det er Infektions- 

 sygdommenes store Række, ligefra Tuberkulose og Lues til Meslinger og 

 Skarlagensfeber. 



lieber Säuglingssterblichkeit und die erbliche functionelle Atrophie der menschlichen 

 Brustdrüse. Corresp. -Blatt der deutsch, antrop. Gesellschaft. iSçg, No. 10. Separatabzug. 



