SPRIiDNINGSF.VNEN HuS VORE TR/EARTKR. 9* 



Tiaearters Vedkommende mere kortfattet maa ineddele mine lagttagelser. 

 Bogen har mellem alle Tra-arter den störste Spredningsevne. Bogen 

 stiller i det hele i sine förste Leveaar strerkt tilspidsede l'"ordringer; 

 man skal tage fint paa denne Traeart. Graensen mellem hvad der til- 

 taler den og hvad den ikke taaler er skarpt trukket, der skal saa lidt 

 til at standse den i Va;xten, saa lidt til at Kulturen eller den naturlige 

 Opv.-Ext kan gaa tabt, saaledes at man faa Aar efter at Kulturen er an- 

 lagt kun ser Pletter af sygnende Opvjext og i övrigt er Foryngelses- 

 arealet omdannet til en Graesslette; Bogen er vigende, fint maerkende 

 överfor indtrjedende Vanskeligheder, tager man alle de Hensyn, den 

 kraever, vil dens Foryngelse saedvanlig vaere sikker, men man begaar 

 saa let en Feil, som gjör vört Arbeide resultatlöst. Og saaledes ogsaa 

 överfor Plantetsethed stiller Bogen disse staerkt tilspidsede Fordringer, 

 og det gjselder her, at det er tvivlsomt om det er rigtigt at beskjaeftige 

 sig med, hvor mange Planter, hvor stor en Fröma-ngde man kan nöies med ; 

 det kan vaere en ilde anvendt Sparsommelighed, som kan gaa ud över 

 Godheden af den frembragte Bevoxning og ofte kan have til Fölge, at 

 vört Kulturanleeg mislykkes. Hvor der er Tale om en vellykket naturlig 

 Foryngelse, vil den store Taethed komme af sig selv, her vil den liele 

 Foryngelsesflade vaere daekket af Planter, og vi kan have et Plantetal af 

 2 Millioner pr. ha., men hvor man ikke kan gennemföre Selvforyngelse, 

 bör man ved kunstig Saaning af Bög eller, hvor man anvender Plant- 

 ning, have Opmaerksomheden haeftet paa Trseartens Krav til at opvag.xe 

 i stor Taethed, saaledes at Foryngelsesarealet i Löbet af faa Aar kan 

 bsere et taet Plantedaekke. 



Det vil efter min Erfaring altid galde om at tage denne Side af 

 Bogens Fordringer i Betragtning; jeg har for mit Vedkommende ikke 

 set nogen Bögeforyngelse eller nogen Bevoxning af Bög, som har lidt 

 ved for stor Taethed, medens jeg i stor Udstraekning har set mislyk- 

 kede Kulturer paa Grund af sparsomme Plantemaengder og mange usle 

 Bevoxninger fremkomme efter Plantning i vid Afstand. Det maa imid- 

 lertid bema;rkes, at Bogens Spredningsevne ikke er den samme i alle 

 Bögebevoxninger. A. OPPERMANN har i »Vrange Böge» smukt hen- 

 peget paa, at der synes at findes forskellige Racer hos Bög, og jeg 

 mener at have iagttaget, at Traearten kan forekomme med det, som 

 jeg har kaldet kröUet Vaext og med rank Veext. Det antyder den for- 

 trinlige Vaext hos Bogen naar den Vinkel, der dannes af de mellem 

 Knopperne liggende Stykker af Aarsskudet, er saa stump, at den na:r- 

 mer sig i8o°, medens det modsatte: at denne Vinkel er mindre stump, 

 naermer sig til 90° tyder paa daarligere Veext; det förste giver den 

 ranke Växt, det sidste den kröllede. Med den ranke Vaext fölger ofte, 



