TABELLER (JHVEK MASSA- OCH VARDETILLV WTPROCENTEN. 2<)-'- 



motsvarande lodräta och vågräta linjer skära hvarandra, afläses koeffici- 

 enten å de divergerande linjerna. 



Se: vid tabellen, exempel för dess begagnande! ' 



Hdjddkiiingens inveikan på värdestegringen. 



Af tvenne stammar med lika midtdiameter men olika höjd äger den 

 längre stammen större volymsenhetsvärde än den kortare stammen, be- 

 roende pä att af den längre kunna apteras lika långa men gröfre stoc- 

 kar än af den kortare. 



I fullkomlig öfverensstämmelse med tilhägagångssättet vid utred- 

 ning af grofleksökningens inverkan på värdestegringen uppställas för 

 detta ändamål grundstammar, hvilkas höjder bilda en serie med kvoten 

 1,50. HöjdsiftVorna i en sådan serie äro exempelvis 



9,3 — 14 — 21 — 31,5 meter. 



Med kännedom om relativa volymsenhetsvärden för träd af olika 

 höjd användes för beräkning af den för höjdtillväxtprocenten gällande 

 värdekoefficienten (y) äfven tabellen II på samma sätt som förut angif- 

 vits. Sammanräkning af observationernas resultat göres som följer. 

 a =p -+- y 

 u=px-\->] .\ y 



Först bestämmes stammens höjd och midtdiameter inom barken, 

 (exempelvis medelst T. Jonsons formpunktmetod). I prislista för orten 

 uttagas vol. -enhetsvärdena å de stammar, hvilka dels i diameterserien 

 dels i höjdserien ligga på. ömse sidor om ifrågavarande stam, samt ur 

 tab. II motsvarande koefficienter x och y. Därefter bestämmes med 

 tab. I grundytetillväxt- och höjdtillväxtprocent. Anteckning kan ske 

 som följer. 



För erhållande af en genomsnittskoefficient f::) för viss skog har // 

 dividerats med ci. 



