SPREDNINGSEVNEN HOS VORF. TR/EARTER. 3*= 



Ausbreitungsvermögen for at betegne, hvad Oppermann og jeg har 

 kaldet Spredningsevne. 



Medens flere har skynket selve Sägen Opmasrksomhed, har man 

 gjort nogle Indvendinger imod saavel det danske Udtryk »Sprednings- 

 evne» som det af mig benyttede Ausbreitungsvermögen» — hvilket 

 sidste er foreslaaet erstattet ved Ausladungsvermögen — men den valgte 

 Betegnelse har nu en Gäng vundet Hsevd, og jeg anser det derfor for 

 rigtigst at fastholde Udtrykket Spredningsevne og det tydske Aus- 

 breitungsvermögen. 



I de nzevnte Afhandlinger har jeg gjort mig til Talsmand for, at 

 man, hvor Talen er om Trsearter med stor Spredningsevne — saerlig 

 Bög og Eg — vanskelig kan anlsegge Kulturerna med for stor Taethed, 

 at vi som Regel vil opnaa at frembringe den bedste Bevoxning, naar 

 Kulturarealet er daekket med et taet Plantetasppe, et Filt af Planter, 

 medens derimod for Trsarter med svag Spredningsevne den store 

 Taethed i Kulturen kan blive farlig. 



Men denne Egenskab er ikke alene forskellig hos de forskellige 

 Traearter, den varierar ogsaa for samme Traeart med Lokaliteten, saa- 

 ledes at Spredningsevnen hos samme Traeart paa den stive lerede Jord- 

 bund er större end paa den lette Sandjord. Tillige synes Sprednings- 

 evnen hos den enkelte Traeart at va^re afhsngig af Fröets Proveniens, 

 den synes at variere efter Valg af Modertraeer; i samme Grad som vi 

 er omhyggelige ved Valg af gode Modertraeer — saerlig hvor Fröet 

 hentes fra en enkelt Bevoxning — synes Spredningsevnen hos den 

 fremkomne Opvaext at vaere svagere, medens hvor Fröet indsamles uden 

 Kritik överfor Modertraeernes Beskaffenhed og hentes fra mange for- 

 skellige Bevoxninger, Spredningsevnen hos de af saadant Frö frem 

 komne Planter synes at vaere större. 



Dette Forhold — som jeg senere skal komme tilbage til — har 

 jeg paa sseregen Vis haft Leilighed til at fölge hos Eg, idet der paa 

 Bregentved i SjsUand findes en Raekke unge Egebevoxninger, der dels 

 hidröre fra danske Agern, dels fra Agern fra forskellige Steder i Europa, 

 og som vise en höist forskellig Karakter. Hvad der saaledes gselder 

 om Spredningsevnens Variation hos de forskellige Traearter synes ogsaa 

 at gaelde for forskellige Racer af samme Trjeart. 



Jeg kan dernaest ikke komme bort fra den Betragtning, at der be- 

 staar en Förbindelse — maaske en Slags Korrellation — mellem Spred- 

 ningsevnen og visse andre Egenskaber hos Traearten. Der synes saa- 

 ledes at bestaa et vist Sammenhaeng mellem Rodens Bygning og 

 Spredningsevnen; for Rigtigheden af denne Antagelse kunde den Om- 

 staendighed tale, at Saaning eller naturlig Foryngelse ganske över- 



