SKOGSVÄRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT, FACKAFDELNINGEN, 19 1 2, H. I. 



Strödda iakttagelser från en studieresa 

 i Mellaneuropa. 



Af Nils Svlvén. 



Sommaren 19 10 företog jag med statsanslag en 7 veckors studieresa i 

 Tyskland, Österrike och Schweiz. Andamålet var i första rummet att taga 

 kännedom om de viktigare, under de senare åren igångsatta undersöknin- 

 garna angående skogsträdens ärftlighetsförhållanden. Därtill kommo närmast 

 studier öfver den mellaneuropeiska granen. Några strödda iakttagelser från 

 min resa må här offentliggöras. 



Cieslars, Englers och Zederbauers ärftlighetsundersökningar. 



Studier och undersökningar beträffande skogsträdens ärftlighetsförhållanden 

 ha under de senaste åren med mycken ifver och ofta med goda såväl prak- 

 tiska som teoretiska resultat bedrifvits af ett flertal skogsbotaniska forskare. 

 Den österrikiske skogsbotanikern, professor Adolf Cieslar i Wien torde väl 

 härvid fä anses som den egentlige föregångsmannen. Redan så tidigt som 

 år 1887 föreligger af hans hand ett första bidrag till lösandet af de för 

 praktiken sä viktiga skogsbotaniska ärftlighetsproblemen'. 



Cieslars största förtjänst ligger utan tvifvel däri, att han för första 

 gången anordnat kulturförsök / större skala med frön af olika proveniens. 

 Tall, lärk och gran ha främst ingått i de CiESLAR-ska proveniensförsöken. 



Cieslars försök ha redan förut omnämnts i den svenska skogslitteraturen. 

 I en uppsats »Om betydelsen af skogsfröets geografiska härstamning» (Skogs- 

 vårdsföreningens tidskr. 1904, sid. 195 — 203) redogör Gunnar Schotte för 

 en hel del af de CiESLAR-ska kulturförsöken. Af den härnedan lämnade 

 redogörelsen för Cieslars försökskulturer framgår nu en del af dessas ut- 

 seende efter ytterligare 7 års förlopp. 



Under en veckas besök i Wien blef jag i tillfälle att taga närmare 

 kännedom om professor Cieslars granprovenienskulturer i Wienerwald vid 

 Klausen-Leopoldsdorf, c. 1,5 mil från Pfalzau-Pressbaum. Följande utdrag 

 ur mina anteckningar härifrån torde gifva en ungefärlig föreställning om 

 omfattningen och betydelsen af dessa professor C:s proveniensförsök. 



De första försökskulturerna, som prof. Cieslar för mig demonstrerade, 

 stammade från moderträd från olika höjdlägen ä samma högbergssluttning 



' A. CiESL.\R, Ueber den Einfluss der Grösse der Fichtensamcn auf die Entwickelung 

 der Pflanzen nebst einigen Bemerkungen iiber schwedisclien Fichten- imd Weissföhrensamen. 

 Centralbl. f, d. gesanimte Forstwesen, Wien 1SS7, sid. 1.19 — 153. 



