SI RODDA IAKTTAGELSER FRÄN EN STUDIERESA I MELLANEUROPA. ^C^'' 



per har. Såväl borstgranar och kamgranar som äfven band- och plangranar 

 förekomma. Borstgranarna dominera vanligen starkt, därnäst i frekvens komma 

 oregellmndna kamgranar och bandgranar. Rena kamgranar äro här mindre 

 vanliga än e.xempelvis i skogarna kring Grafrath utanför Miinchen. Plangranar 

 äro relativt sällsynta. Med afseende på kottefjällsformen tillhörde de under- 

 sökta granarna varieteterna euro[>iea och acuminala. — Afverkningen i gran- 

 skogen sker i form af trakthuggning med c. 4 har stora trakthyggen. Två 

 år efter afverkningen ske kulturerna å hyggena, för gräsväxtens skull som 

 nämndt alltid medelst jtlantering. Högst 10 % af plantorna pläga af 

 olika anledning duka under; c. 5 % dödas af honungsskiflingen {Agarinis 

 iiiellei/s). Dä den behöfvande befolkningen i trakten får kostnadsfritt skörda 

 gräset å kulturmarkerna, under aktsamt skyddande af plantorna, befrias man 

 på billigt sätt frän det för kulturerna annars sä ödesdigra skogsgräset. De 

 unga plantorna skyddas under de mest kritiska åren medelst pästruken tjära 

 mot angrepp af rådjur. Påstrykningen af tjära beräknas draga en kostnad af 

 c. 2 mark per har. — I mer eller mindre utpräglade frostlägen föregås gran- 

 kulturerna af en skyddskultur med klibbal eller björk. C. 2 m. höga, 3-åriga 

 alar utplanteras och först ett eller två är senare sker inplantering af 5-årig 

 gran. Efter 6 år borttagas de nu 4 — 5 m. höga alarna och veden säljes som 

 bränsle; granarna äro då c. 1,5 m. höga. Om björk användes som skydds- 

 träd, afverkas den vid i o — 1 2 års ålder. 



För uppdragandet af för kulturerna nödigt plantmaterial samt af plantor 

 till afsalu finnes inom Freisings skogsamt c. 10 har plantskolejord. Omkost- 

 naderna för plantskolorna uppgä ärligen till c. 12 — 14,000 mark; vid för- 

 säljning af plantor inflyta årligen 10 — 20,000 mark. Granplantor upptaga 

 årligen c. 2 har af plantskolorna. Granfröet sås i c. i m. långa rader med 

 c. 12 cm. afstånd mellan raderna. Andra årets vår sker en första nödvändig 

 gallring af plantorna. Tredje årets vår gallras så, att 50 — 60 plantor kvarstå 

 i raden. Fjärde våren sker ännu en gallring, hvarefter blott 15 — 16 plantor 

 kvarstå i hvarje rad. De utgallrade plantorna säljas eller utplanteras i nya 

 plantskoleafdelningar. De i — 2-äriga omskolade plantorna fä det bästa rot- 

 systemet, men mindre höjdtillväxt än senare gallrade plantor. Utplanteringen 

 i skogen sker vanligen pä hösten femte aret; de dä 3 — 5 dm. höga plantorna 

 tagas alla med cylinderborr. — Ur granplantskolorna säljas ärligen c. 100,000 

 i-åriga plantor ä 1,50 mark per 1,000, c. 150,000 2-åriga, oskolade ä 3,50 

 mark per 1,000, c. 300,000 3-äriga, oskolade å 7 mark per 1,000, c. 50 — 

 60,000 4-äriga omskolade plantor å 15 — 20 mark per 1,000. 



1 Schweiz besökte jag dels statsskogarna vid Winterthur (strax V om 

 Ziirich) och Sihhvald, dels alpskogarna i Graubiinden. Skogarna vid Winter- 

 thur utgjordes hufvudsakligen af blandskogar af gran och silfvergran. Silfver- 

 granen förekom i regel tunnsådd till strödd; vid 100 års ålder uppnådde den 

 en stamhöjd om 35 — 40 m. I fuktigare lägen ledo granarna starkt af rotröta, 

 och silfvergranen gick där bättre. F^ordom skedde afverkningen af bestånden 

 genom trakthuggning, men följden blef dä dålig eller ingen naturföryngring, 

 detta främst till följd af den å kalhyggena yppigt utvecklade ogräsfloran. 

 Man har nu öfvergått till ljushuggning inåt från kanterna för att erhålla 

 naturföryngring i sidoljuset. Man börjar svagt Ijushugga i ungefär 6o-åriga 

 bestånd och får dä till en början god silfvergransföryngring. Granen för- 

 yngrar sig först dä tillräckligt stark ljushuggning företagits. Ljushuggningen 



