8o* RtDOUOREI^SE KOR SKOGSFORSÖKSANSTALTENS VERKSAMHET. 



farenheter erhållits från den första revisionen af ytorna. På grund af 

 vid mötet uttalade önskemål att nya gallringsserier skulle anläggas i 

 kulturbeständ af gran, ha emellertid 7 nya sådana blifvit under perioden 

 anlagda, hvarjämte 4 utsatta, förut ej bearbetade ytor behandlats. Dess- 

 utom ha 5 st. reserverade ytor i ung tallskog å Jönåkers häradsall- 

 männing gallrats och upptaxerats. I öfrigt har ett flertal äldre gall- 

 ringsytor i tallskog i Norrland och i granskog i södra Sverige under- 

 kastats revision och förnyad gallring. De under 3-årsperioden sålunda 

 bearbetade eller nyanlagda ytorna representera följande styrkegrader; 



Svae las- Stark lag- E.\tra stark 



„ „ ,= „ Krongallr. Ljushiigfrn. 



gallr. gallr. låggallr. *^ ^ ^'^ 



7 14 3 84 



Såsom synes af denna sammanställning ha 5 stycken ytor gallrats 

 »e.xtra starkt», d. v. s. efter en något starkare gallringsgrad än de i 

 det af kungl. domänstyrelsen den 3 juni 1903 fastställda gallringspro- 

 grammet upptagna gallringsgraderna. Detta anger nämligen bland låg- 

 gallringar graderna rensningsgallring, svag låggallring och stark låggall- 

 ring. Denna sistnämnda grad, hvarvid endast undantagsvis träd till 

 klass I kunna komma till afverkning, måste — med hänsyn till den 

 utveckling mot starkare gallringar, som tekniken de senaste åren gjort 

 i såväl vårt land som ännu mera utomlands — betecknas såsom relativt 

 svag. Därför torde en gallringsgrad som göres minst lika stark som 

 schweizarnas D-grad äfven hos oss böra komma till utförande. En sådan 

 kan visserligen sägas i viss mån närma sig ljushuggning, men då den bör 

 pröfvas äfven i yngre skog och gallringen göres med tanke pä att kronslut 

 åter skall kunna inträda, kan en sådan extra stark gallring ej lämpligen hän- 

 föras under sådan benämning. Jag vill så mycket hellre förorda, att en sådan 

 extra stark gallring undersökes, som försöksanstaltens gallringsserier ännu 

 på länge ej kunna få den omfattning, att de komma att besvara frågan 

 huru ett flertal gallringsgrader inverka på beståndens utveckling. För- 

 .söksanstaltens gallringsytor böra därför i stället till en början inriktas 

 på besvarandet af frågan, huru starkt man på en gäng kan gallra utan 

 att nämnvärdt förringa markens produktionsförmåga. Af största intresse 

 blir då att i bestånden utföras ett par starka gallringar, till hvilka såsom 

 jämförelseytor böra som hittills reserveras antingen en orörd eller en rens- 

 ningsgallrad yta. Däremot kunna en del af ytorna med svag låggall- 

 ring lämpligen öfverföras till stark gallring. 



Såsom det framgår af den ofvan meddelade sammanställningen 



