82* REDOGÖRELSli KÖR SKOGSFÖRSÖKSANSTALTENS VERKSAMHET. 



senare tider har d:r Hec K i Wurttemberg uti sitt bel<anta arbete 

 »Die freie Durchforstung» pläderat för en uppdelning af Kraffts 

 klasser i särskilda stamformsklasser, ett förslag som bland annat 

 kritiserats af Flurv. Vid danska skogsförsöksväsendet sker ingen egent- 

 lig klassindelning af stammarna. Jag har velat lämna denna lilla orien- 

 tering, då af Heck bedrifves propaganda för att försöksanstalterna skola 

 öfvergå till hans stamklassindelning. Detta torde emellertid ej vara till- 

 rådligt, då arbetet med profytorna härigenom blefve mycket tidsödande 

 och det visat sig möta svårigheter att konsekvent kunna uppdela stam- 

 marna t. o. m. efter den nuvarande relativt enkla indelningen. Samti- 

 digt som den nuvarande klassindelningen sålunda torde böra bibehållas 

 åtminstone å de äldre ytorna, hvarvid gifvetvis i anteckningskolumnerna 

 alltid bör angifvas till hvilken klass ett kvarstående eller utgallradt träd 

 hänförts, synes det mig som om vid nya gallringsförsök den af ScHRÖDER i 

 Danmark föreslagna gallringsmetoden bör försöksvis användas. Den en- 

 ligt hans gallringssystem af Metzger uppställda klassindelningen skiljer, 

 som bekant, mellan fyra stamklasser: 



a) hufvudstammar, 



b) skadliga sidostammar, 



c) nyttiga >' 



d) indifferenta stammar, 



hvartill torde böra läggas en beteckning för underväxten. 



Härtill har Ki.i-K i Norge föreslagit en stamgrupp, framtidsstammar, 

 hvarom man särskildt torde kunna tala i biandbestånd och äfven i något 

 olikåldriga bestånd. 



Med anledning af hvad jag sålunda framhållit får jag föreslå, att 

 gallringsundersökningarna fortfarande böra utgöra en af hufvudpunkterna 

 på skogsafdelningens program, men att äfven andra och starkare gall- 

 ringsgrader än de i det tidigare programmet intagna böra utföras, hvar- 

 vid äfven annan stamklassindelning än den hittills fastställda kan använ- 

 das, blott utförliga anteckningar föras häröfver. Den noggrannare be- 

 skrifning af hvarje träd, som härigenom vinnes, blir, särskildt om den 

 kompletteras med kartläggning eller fotografering af kronorna, af värde 

 för ingående studier öfver, huru träden reagera för friställning. Innan 

 revision verkställes af flera ytor bör dock om möjligt frågan om stående 

 profstammars kubering lösas. 



2. Tillväxtytor. 



Under den gångna 3-ärsperioden ha 4 tallytor och i granyta i Norr- 

 land reviderats, hvarjämte 7 st. björkytor blifvit utlagda, samtliga de 



