96* REDOGÖRELSE FOR SKOGSFÖRSÖKSANSTALTENS VERKSAMHET. 



Gunnar Schotte: Carl Nordenfalk. Nekrolog. Skogsv. tidskr. 1910. 



Förteckning öfver under år 1909 utgifven skogslitteratur. Skogsv. tidskr. 1 910. 



En ovanligt rakstammig, fristående ek. Skogsv. tidskr. 191 1. 



Krokfjällskottar hos granen. Skogsv. tidskr. igil. 



Hiinis höjdmätare. Skogsv. tidskr. 1911. 



Förteckning öfver skogslitteratur, som ulgifvits under år 1910. Skogsv. tidskr. 191 1. 



Ostpreussens skogar. Från Skogsvårdsföreningens exkursion 1 9 1 0. Skogsv. tidskr. 191 1. 



Om betydelsen af fröets hemort och moderträdets ålder vid tallkultur. Skogvaktaren 



Resultatet af kronojägarnas rapporter om frötillgången hösten 19 10. Årsskrift från 



Föreningen för skogsvärd i Norrland 191 1. 



Statens skogsförsöksanstalts kollektivutställning. (Afd. II i specialkatalog öfver statens 



skogsväsendes i Bergslagsdistriktet, Statens Skogsförsöksanstalts och Kungl. Skogsinstitutets 

 skogsutställningar vid 2i:a allmänna svenska landtbruksmötet.) Örebro 191 1. 



Skogs- och jaktutställningen vid 2I:a allmänna svenska landtbruksmötet i Örebro. 



Skogsv. tidskr. 191 1. 



Norrländska tallfröets grobarhet år 191 1. Skogsv. tidskr. 1911. 



Edvard Wibeck: E.vtra ordinarie-system eller revirdelning? Skogsv. tidskr. 1909. 



Om sambandet mellan fröets beskaffenhet saint återväxtens mängd och fördelning vid 



gruppsådd. Skogsv. tidskr. 1910. 



Knoppskyddaren »Krone» med framgång försökt i Sverige. Skogsv. tidskr. 191 1. 



En ståtlig en. Skogsv. tidskr. 191 1. 



Försök med rutsådd å Grönsinka kronopark. Tillägg. Skogsv. tidskr. 191 1. 



Förslag till afdelningens arbeten under kommande treårsperiod. 



Med stöd af hvad jag ofvan anfört föreslås sålunda vördsamt att 

 afdelningens arbeten må under perioden 19 12 — 1914 omfatta följande 

 frågor : 



i) Befintliga ytor för gallring och ljushuggning bearbetas fortfarande 

 samt kompletteras, där så ske kan, med starkare gallringsgrader. 



2) Förut anlagda försöksytor för undersökningar om tillväxten i rena 

 bestånd behandlas fortfarande, hvarvid dock ytor med svag låggallring 

 i allmänhet omföras till stark låggallring. Nya ytor anläggas i mån 

 tiden tillåter uti gran-, björk- och ekbestånd, hvarjämte tillfälliga ytor 

 fortfarande upptaxeras för att utgöra exempel på skilda skogssamhällens 

 beskaffenhet. 



3) Föryngringsfrågan studeras, hvarvid äldre markberedningsåtgärder 

 i Norrland undersökas. 



Föryngringshuggningar medelst blädning, särskildt efter Wagners 

 metod, utföras å härför lämplig skog. 



4) Sydvästra Sveriges ljunghedar studeras tillsammans med botaniska 

 afdelningen och därå befintliga kulturförsök revideras allt i syfte att före- 

 bringa en allsidig utredning öfver ljunghedarna och deras återodling med 

 lämpligaste trädslag. 



5) Kulturförsök med tall och gran i olika förband anläggas fort- 

 farande, särskildt i Norrland. 



6) Frågan om lämpligheten af att i landets skogar uppdraga fram- 



