III. BOTANISKA AFDELNINGEN. 99* 



Äfven om man ej kan vänta, att markvegetationen skall gifva en 

 fullt tillfredsställande grund för åtskiljande af olika boniteter, kan den 

 dock otvifvelaktigt många gånger gifva en ganska god ledning. 



Hvad för öfrigt afdelningens undersökningar på detta område vid- 

 kommer, kan anföras, att botanisten under en resa i Värmland hösten 190Q 

 gjorde en del studier öfver skogstyperna i detta landskap, och att vid 

 försökstaxeringen af Värmlands läns skogar ett urskiljande af olika 

 skogstyper ägt rum. 



För att belysa skogstypernas produktionsförmåga har skogsafdel- 

 ningen utlagt åtskilliga tillfälliga profytor i olika skogstyper, och får jag 

 i detta afseende hänvisa till redogörelsen för skogsafdelningen. 



Emellertid torde alltjämt den viktigaste uppgiften vara att studera 

 markbetäckningens inflytande på skogens föryngring, dess beroende af 

 skogsbrukssättet och dess inverkan på marken och dess produktions- 

 förmåga. I många afseenden har afdelningen sökt att inrikta sina under- 

 sökningar på dessa frågor, som nära sammanhänga med humustäckets 

 beskaffenhet, undersökningar, hvilka äro förknippade med åtskilliga 

 svårigheter och därför kräfva lång tid. Hittills ha afdelningens arbeten 

 på detta område koncentrerat sig på tvenne skogstyper, nämligen tall- 

 hedar och försumpade granskogar. 



2. Tallhedarnas föryngringssvårigheter. 



Under den förflutna treårsperioden har från afdelningen publicerats 

 en afhandling om markens fysikaliska beskaffenhet och om vattentill- 

 gången i svårföryngrade tallhedar. Dessa undersökningar utfördes i en 

 tallhed på sand. Det hade ursprungligen varit meningen att utföra 

 liknande studier äfven i tallhedar på moränjord, men då dylika undersök- 

 ningar måste utföras under en längre torrtid för att bli fullt bevisande, 

 har jag på grund af resor för undersökningar ej haft tillfälle att under den 

 förflutna treårsperioden igångsätta de tillämnade observationerna. 



De vid afdelningen bedrifna undersökningarna ha emellertid sökt 

 utreda den olika beskaffenheten hos humustäcket pä de kala och på de 

 bevuxna partierna i de svårföryngrade tallhedarna. 



Humustäcket har bl. a. den betydelsen i skogsmarken, att det inne- 

 håller ett större eller mindre förråd af kväfve, som så småningom i den 

 ena eller andra formen kommer växterna till godo. Humustäckets värde 

 i detta afseende beror emellertid icke på kväfveförrådets storlek utan på 

 den omständigheten, om kväfveföreningarna kunna upptagas af växternas 

 rötter eller ej. Upprepade och noggranna undersökningar ha visat, att 

 i humustäcket pä våra tallhedar aldrig bildas ammoniak eller salpeter- 

 syra, utan att de befintliga kväf\eföreningarna ha en mera komplicerad 



