lOO* REDOGÖRELSE FÖR SKOGSFÖRSÖKSANSTALTENS VERKSAMHET. 



sammansättning. Å andra sidan är det genom MÖLLERS undersökningar 

 konstateradt, att tallen kan tillgodogöra sig det kväfve, som finns i ett 

 råhumustäcke. För att utröna, om kväfvet är bundet på olika sätt i 

 de olika humusformerna på tallhedarna, ha vid afdelningen utförts om- 

 fattande undersökningar öfver kväfveföreningarnas löslighet i vatten. 

 Det har därvid visat sig, att kväfvet i humustäcket på de kala fälten 

 är vida mer svårlösligt än kväfvet i humustäcket under växande skog, 

 och att vid förmultning kväfve till större mängd lösliggöres i humus- 

 täcket på de bevuxna ställena än på de kala fälten. De vid undersök- 

 ningen använda humusprofven ha tagits på tre skilda ställen i Norrland, 

 nämligen å försöksfältet vid Fagerheden, å ett nyanlagdt försöksfält på 

 kronoparken Östra Jörnsmarken i Jörns revir samt på en svårföryngrad 

 tallhed ej långt från Bispgården i östra Jämtland. Humusprofven frän 

 dessa olika ställen ha lämnat ett öfverensstämmande resultat. Vidare 

 har det visat sig, att den procentiska mängden af i vatten lösligt 

 kväfve ökas, när tallen växer upp, så att den beskuggar marken, d. v. s. 

 ungefär samtidigt med att tallen börjar att visa en lifligare höjdtill- 

 växt än förut. 



För att närmare söka utreda beskaftenheten af de kemiska omsätt- 

 ningar, som äga rum i humustäcket, har syreförbrukningen i olika humus- 

 former undersökts. Afven i detta afseende ha erhållits öfverensstäm- 

 mande, men högst märkliga och intressanta resultat. Det är emellertid 

 ännu för tidigt att redogöra för dessa. 



I samband med undersökningarna öfver humustäcket ha utförts ana- 

 lyser öfver den lösliga mängden mineralämnen i olika delar af hedarna. 



Humustäckets olika beskaffenhet på olika platser i tallhedarna har gifvit 

 normen för anläggande af försöksfält för utpröfvandet af lämpliga kul- 

 turmetoder. För att redan från början förse de unga tallplantorna 

 med ett någorlunda lättillgängligt kväfveförråd har torf användts som 

 gödselmedel. Noggrant utmätta torfkvantiteter ha tillsatts hvarje sådd- 

 grop. Kvantiteterna ha i de olika serierna växlat mellan 2 och 10 

 liter. Då emellertid torfven alltid kommer att påverka såväl markens 

 vattenkapacitet som den kapillära ledningsförmågan, har torfven i som- 

 liga serier blandats med mineraljorden, i andra inlagts såsom en klump 

 för sig, antingen i botten af såddgropen eller ock vid dess ena ända, 

 ibland i bägge ändarna. Försöken afse sålunda att utröna dels den 

 kvantitet torf, som lämpligen bör användas, dels ock det lämpligaste 

 sättet för torftillförseln. Tvenne sådana försöksfält äro anlagda, det ena 

 ä Fagerheden i Piteå revir, det andra å krpk. Östra Jörnsmarken i Jörns 

 revir. Det förra anlades sommaren 1909, det andra sommaren 191 1. 

 Försöksfälten ha en storlek af 0,6—1 har och innefatta h vardera 10 å 



