III. BOTANISKA A|-DFJ,NIN(;F.N. IO7* 



10. Fotografisamlingen. 



Under den gångna treårsperioden har afdelningens negativsamling 

 ökats högst betydligt, nämligen från 878 negativ i slutet af är 1908 till 

 1,360 vid slutet af 191 1. Ofver samlingen har upprättats en lappkatalog, 

 upptagande nödiga uppgifter om det fotograferade föremålet, om plåtens 

 storlek, beskaffenhet m. m., kopiering har fortgått allt efter behof Lik- 

 som under föregående treårsperiod har samlingen kommit till flitig an- 

 vändning för att illustrera anstaltens meddelanden, folkskrifter, läroböcker, 

 vetenskapliga uppsatser etc. En öfverslagsberäkning har visat, att 425 

 a 450 i litteraturen förekommande bilder härstamma från afdelningens 

 negativsamling. Fotografier ha äfven lämnats för framställande af skioj)- 

 tikonbilder och till in- och utländska institutioner. 



Fotografisamlingen har dessutom i gåfva från enskilda personer fatt 

 mottaga flera intressanta bilder. 



II. Andra arbeten af afdelningens tjänstemän. 



Den 31 augusti 1910 förordnades botanisten af Kungl. Maj:t till 

 ledamot i den kungl. kommissionen för försökstaxeringen af Värmlands 

 läns skogar, och detta uppdrag har tagit hans tid rätt mycket i anspråk 

 från hösten ig 10 t. o. m. våren igii. 



Utgifna skrifter. 



I Meddelanden frän Statens SUogsförsöksanstalt ha afdelningens tjänstemän publicerat. 

 Henkik Hessklman: Berättelse öfver den botaniska afdelningens verksamhet aren 1906 — 

 190S jämte förslag till program. H. 6. 1909. 



Redogörelse för verksamheten vid Statens Skogsförsöksanstalt under år 190g. II. Bo- 

 taniska afdelningen. H, 7. 1910. 



Studier öfver de norrländska tallhedarnas föryngringssvlrigheter. H. 7. 191 o. 



Om vattnets syrehalt oeh dess inverkan på skogsmarkens försumpning och skogens 



växtlighet. II. 7. 1910. 



Redogörelse för verksamheten vid Statens Skogsförsöksanstalt under år 1910. II. Bo- 

 taniska afdelningen. H. 8. 191 1. 



Torsten Lagerberg; < >m gråbarrsjukan hos tallen, dess orsak och verkningar. I, II. 

 II. 7. 1910. 



Pestalozzia hartigi Tubeuf. En ny fiende i våra plantskolor. H. S. 191 I . 



En märgborrshärjning i Dalarna. H. S. 191 1. 



Nils Sylvén: Studier öfver granens formrikedom, särskildt dess förgreningsformer och deras 

 skogliga värde. H. 6. 1909. 



Material för studiet af skogsträdens raser 10. Några tallformer. II. 7. 1910. 



Om pollineringsförsök med tall och gran. H. 7. igio. 



sit * 



Dessutom ha afdelningens tjänstemän, förutom notiser, publicerat förjande skrifter, be- 

 rörande skogsbiologiska ämnen eller därmed sammanhängande frågor. 

 Henrik Hesselman: Charles Darwin "/, 180g — '% 1909. Skogsvärdsför. tidskr. 1909. 



Några synpunkter rörande den föreslagna taxeringen af Sveriges skogar. Skogsvårdsf. 



tidskr. 1910. 



Svenska skogsträd. 2. Aspen. Ett i vårt land förbisedt skogsträd. Skogsvärdsför. 



folkskr. H. 21. 1910. 



P^mil Teodor Nyholm. Skogsvårdsför. tidskr. 1910. 



