142''' SKOGSUNDERVISNINGSKRAGAN. 



resultaten af dess arbete. Enskilda skogsmän utföra vidlyftiga försök för att vinna svar på 

 den mängd frågor som vänta sin lösning. I hvarje häfte af våra skogstidskrifter möta oss 

 uppsatser, som behandla nya iakttagelser, nya rön angående våra skogar. Våra stora skogs- 

 vårdsföreningar arbeta hvar i sin stad så långt tillgångarna räcka för utbildningen. De talrikt 

 besökta mötena och exkursionerna bära äfven de i sin mån vittnesbörd om lifligt intresse för 

 skogshushållningens utveckling. Arbetsfältet är så stort, så rikt att hvarken krafter eller till- 

 gångar räcka till.' 



:»Det är nog sä att statsmakterna genom en del åtgärder bidragit till detta sakernas gläd- 

 jande tillstånd. Men för bearbetandet af alla dessa mångskiftande uppgifter, som till trängsel 

 fylla de skogsintresserades arbetsfält, är utan tvifvel en modernt utrustad anstalt för på de 

 nyaste forskningsresultaten grundad undervisning ett ovärderligt stöd. Det är, synes det mig, 

 fara värdt, att anläggandet af en för snäf syn på ordnandet af skogshögskolan kunde verka 

 som ett bakslag eller åtminstone hämmande på den så behjärtansvärda och glädjande ifver som 

 nu är rådande». 



»Jag tillåter mig med en jämförelse belysa min uppfattning i frågan. Löneregleringskom- 

 mittén har uttalat, att skogshögskolan ej kan i betydenhet jämställas med universiteten ; med 

 lika rätt kan man då säga att den i betydenhet ej kan jämställas med tekniska högskolan. 

 Men denna senare omfattar — liksom universiteten — ett flertal discipliner utrustade hvar efter 

 sin art med lärarkrafter och institutioner. Inom tekniska högskolan sammanfattas nu en del 

 af de olika läroämnena, med dess olika utrustning, till en enhet benämnd fackskola, t. ex. fack 

 skolan för bergsvetenskap. Man kunde nu tänka sig att denna fackskola vore isolerad från 

 sambandet med tekniska högskolan och såsom särskild läroanstalt åberopade statsmakternas in- 

 tresse. Skulle en sådan omständighet föranleda, att man ställde mindre fordringar på den un- 

 dervisning som där lämnades, och ansåge sig med anledning däraf kunna beskära anslagen. 

 Ingen har, och detta skidle med samma rätt ha kunnat ske, någonsin satt i fråga att Karolinska 

 institutet, som kan anses som en isolerad universitetsfakultet, af den anledningen skulle betraktas 

 på annat sätt än öfriga fakulteter. Men den läroanstalt som skall handhafva skogsunden'is- 

 ningen, är att betrakta som en :;fackskola», jämförlig med hvar och en af dem som 

 tillsammans bilda tekniska högskolan. Att dess behof behandlas särskildt för sig ger dem 

 icke mindre betydenhet. Det är det materials beskaffenhet, för hvars kännedom, vård och 

 förvaltning undervisningen meddelas som enligt min mening är afgörande, oc^h den svenska 

 skogen står i detta fall i betydenhet icke efter för något annat.» 



»Jag har sålunda kommit till den uppfattningen att denna viktiga undervisningsfråga bör 

 så ordnas att den motsvarar krafven på en verklig skogshögii-ola, mot hvilken benämning äfven 

 jag anser namnet skogsinstitut lämpligen böra utbytas». 



Departementschefen biträder förslaget om skogshogskolcins förläggning till Stockholm. 



Med afseende på den lägre kursen sönderfaller framställningen i tre afdelningar, näm- 

 ligen: l) skogsläroverket; 2) den lägre kursens bibehållande vid skogshögskolan, och 3) den 

 lägre kursens afskaffande och redogöres utförligt för de meningsbrytningar och olika förslag, 

 som angående denna kurs kommit till synes, hvarefter departementschefen, sedan han enligt 

 löneregleringskommitténs yttrande lämnat en sammanfattning af frågan, på följande sätt anger 

 sin ställning till densamma: 



»Under den diskussion, som förts om den lägre kursens bibehållande under den ena eller 

 andra formen, har af de sakkunnigas majoritet äfven framförts såsom ett skäl härför möjlig- 

 heten af att elever från denna kurs skulle bilda en mellanklass af tjänstemän, som i statens 

 tjänst skulle intaga en ställning mellan jägmästare å ena och kronojägare å andra sidan. 'Vid 

 uppgörandet af sitt förslag till organisation af skogsläroverket vid Kloten, ha de sakkunniga 

 emellertid icke ansett sig böra taga någon hänsyn till det behof, som sålunda enligt deras för- 

 menande kunde komma att finnas. Enligt hvad jag inhämtat har icke heller den kommitté 

 som tillsatts för utredande af de åtgärder, som böra vidtagas för att åstadkomma en rätt vård 

 af kronans och de under skogsstatens tillsyn ställda skogarna i Norrland och Dalarna, funnit 

 skäl föreligga att upptaga denna tanke till vidare utveckling. Utan att vilja uttala mig om 

 huruvida framtiden kan komma att visa, att staten kan få behof af en sådan mellanklass, vill 

 jag endast konstatera, att det icke är pä den frågan bibehållandet af den lägre kursen står 

 eller faller. Fastmer är det tydligt, och detta frau)går klarligen af de olika afgifna yttrandena 

 i ämnet, att det är den enskilda skogsförvaltningens behof af arbetskrafter som det gäller» . 



"Det bärande motivet för den lägre kursens inrättande tinnes tydligen i domänstyrelsens 

 ofvan berörda skrifvelse från år 1891, där det heter, 'att för den privata skogsförvaltaren icke 

 torde erfordras så omfattande förkunskaper och mångsidig utbildning, som staten med rätta 

 kräfde af sina skogstjänstemänr' Till denna styrelsens uppfattning uttalade 1 892 års Riksdag 

 sin fulla anslutning. På denna grund fordrades enligt nådiga kungörelsen af den 30 december 



