SKOGSUNUERVISNINGSFRAGAN, 147* 



dessa svårigheters öfveninnande. »Och ilct är min öfvertygelsc, att de ocksä kunna öfver- 

 vinnas, ö 



Rektor bör förordnas bland innehafvarna af ordinarie professurer. Med afseende på styrel- 

 sen anser departementschefen att skogshögskolan och skogsförsöksanstalten böra ställas under 

 en siirskild gemensam sådan. Rektor bör fästas vid denna styrelse endast såsom föredragande 

 af skogshögskolcärcnden, liksom föreståndaren för försöksanstalten såsom föredragande af 

 ärenden rörande denna. Styrelsen skulle sammansättas af domänstyrelsens chef såsom själl- 

 skrifven ledamot, samt fyra af Kungl. Maj:t utsedda ledamöter. Kungl. Maj:t utser bland 

 ledamöterna ordföranden för styrelsen. De för undervisningen nödiga demonstrationsskogarna 

 stå fortfarande under domänstyrelsens förvaltning. 



Dm undervisningen vid den högre kursen yttrar departementschefen: 



sDen undervisningsplan, som innefattas i det af de sakkunniga utarbetade förslaget, 

 synes mig i hufvudsak god och har af de hörda myndigheterna öfver hufvud taget vitsor- 

 dats såsom sådan. Att vissa jämkningar i tidsfördelningen för de olika ämnena och äfven 

 i öfrigt böra vidtagas i anslutning till en del anmärkningar som framkommit är sannolikt, 

 men torde ej vara af någon ingripande betydelse. För egen del vill jag dock anmärka, 

 att det är nödvändigt att vid fastställandet af undervisningsplanen tillses, att de sociala frå- 

 gor, arrende- och arbetarförhållanden m. m., som kunna beröra det skogliga yrket, vid 

 undervisningen komma till sin rätt. Mot studietidens begränsning sådan den af de sak- 

 kunniga föreslagits har jag ingen anmärkning att göra. Hvad åter lärarnas antal och ställ- 

 ning beträffar anhåller jag att längre fram vid frågan om skogshögskolans stat få yttra mig 

 därom. 



Kör undervisningen vid den lägre kursen lägges till grund ett i allt väsentligt på de 

 sakkunnigas i betänkandet af mars 190S gjorda framställning byggdt af svenska forstmästar- 

 förbundet framställdt förslag, .\fven hör bör utrymme beredas för de sociala frågorna samt 

 för hygien, särskildt fabrikshygien i de delar denna berör trävaruindustrien. 



Rörande den nya skogshögskolans Stat redogöres först för de sakkunnigas och 

 domänstyrelsens förslag och därefter för löneregleringskommitténs. Denna senare häfdar 

 med afseende på professorernas ställning en mening, som väl torde afvika från alla för frågans 

 lyckliga lösning intresserades och då denna del af spörsmålet är af den största vikt lämnas 

 här en ordagrann framställning af löneregleringskommitténs yttrande i denna punkt. 



»I det underdåniga betänkande, löneregleringskommittén den 10 november 1910 afgaf 

 angående farmaceutiska institutet (delen XX\'I), erinrade kommittén om aflöningsförhällandena 

 under senare tid för professorer i allmänhet vid högre undervisningsanstalter här i riket, 

 äfvensom därom att fråga uppstått om att vid en del läroanstalter inrätta professorsbeställ- 

 ningar i stället för lektorat samt att framställningar jämväl gjorts i syfte, att redan befintliga 

 professorsbeslällningar med lägre aflöningsförmåner måtte tilldelas enahanda aflöning som 

 dåmera var tillerkänd professorer i allmänhet vid universitet.» 



»Under framhållande hurusom alltså dels yrkande framställts om inrättande af ett 

 antal nya professorsbeställningar dels ock en sträfvan gjort sig gällande att få redan be- 

 fintliga, lägre aflönade professurer i aflöningshänseende likställda med de högst aflönade 

 professurerna, uttalade kommittén vidare i sitt nyss nämnda betänkande, att, därest dessa 

 anspråk skulle vinna godkännande, gifvetvis i högst betydande mån ökade kostnader för 

 statsverket skulle föranledas såväl till atlöningar som till pensioner. Kommittén hade för 

 den skull ansett sig böra taga under öfvervägande, huruvida icke vissa grupper af professors- 

 beställningar kände anses vara af den beskaffenhet, att de icke liorde fullt likställas med 

 universitetsprofessurer. ; 



si sådant hänseende hade det, med allt erkännande af vikten och betydelsen af den 

 undervisning, som lämnades vid farmaceutiska institutet, synts kommittén, att detta institut 

 ej kunde i vetenskaplig betydenhet jämställas med universiteten och karolinska institutet 

 samt att fördenskull innehafvarna af professorsbeställningar vid farmaceutiska institutet ej 

 skäligen borde kunna göra anspråk pä samma aflöningsförmåner som professorer vid univer- 

 siteten och karolinska institutet, v 



»Vid bestämmande af beloppet utaf den aflöning, som kunde böra tillerkännas pro- 

 fessorerna vid farmaceutiska institutet, synes det kommittén som skulle en begynnelseaflöning 

 af 6,400 kr. vara tillfyllest, däraf 4,400 borde utgöra lön och 2,000 tjänstgöringspenningar. 

 Till nämnda begynnelseaflöning skulle kunna komma ett ålderstillägg till lönen å 600 kr. 

 efter fem år.» 



»Kommitténs förslag rörande aflöningsförmåner för professorerna vid farmaceutiska in- 

 stitut upptogs i kungl. proposition till 1911 års riksdag och biet äfven af riksdagen godkändt.» 

 »Enahanda aflöningsförmåner, som sålunda fastställdes för farmaceutiska institutets pro- 



