148" SKOGSUNDERVISNINGSKRÄGAN. 



fessorer, blefvo vid 191 1 års riksdag äfven tillerkända dels innehafvarna af de professors- 

 befattningar, som i samband med den högre tekniska undervisningens omläggning inrättades 

 vid Chalmers' tekniska läroanstalt, dels ock innehafvaren af en professur i arkitektur vid 

 konsthögskolan. » 



sUtan att i minsta mån vilja förringa den undervisning, som skulle komma att med- 

 delas vid den ifrågasatta skogshögskolan, håller kommittén före, att denna läroanstalt ej 

 kan i betydenhet jämställas med universiteten eller karolinska institutet och att därför inne- 

 hafvare af professorsbefattningar vid skogshögskolan ej skäligen böra kunna göra anspråk på 

 samma aflöningsfurmäner, som tillkomma universitetsprofessorer.» 



»Om de föreslagna professorsbeställningarna vid skogshögskolan skulle likställas med 

 universitetens professurer ej blott i aflöningshänseende utan äfven beträffande kompetens- 

 fordringar, synes det kommittén i hög grad sannolikt, att åtminstone vissa af de ifrågavarande 

 befattningarna icke skulle kunna under lång tid framåt besättas med kompetenta personer. » 



»Kommittén torde i detta sammanhang få erinra, att ännu så sent som år iqoj, då 

 framställning gjordes om lönereglering för direktören och lektorerna vid .skogsinstitutet, be- 

 gärdes för dessa befattningshafvare icke högre aflöningar, än som nära motsvarade hvad 

 som från sistnämnda år beviljats rektorer och lektorer vid de allmänna läroverken. » 



Pä anförda grunder har kommittén — under förutsättning att de ifrågavarande lärar- 

 befattningarna till ett antal af fem anses böra uppföras såsom professurer — funnit sig böra 

 hemställa, att innehafvarna af dessa befattningar mätte tillerkännas samma aflöningsförmäner, 

 som vid 191 1 ärs riksdag bestämdes för professorerna vid farmaceutiska institutet.» 



Härtill yttrar departementschefen: 



»Min uppfattning med afseende pä lärarnas ställning och därmed sammanhängande 

 löneförmåner torde vara gifven redan ])å grund af de skäl, jag angifvit för skogsinstitutets 

 omorganisation till skogshögskola. Det finnes ingen anledning att värdesätta undervisningens 

 mål lägre här än t. ex. vid tekniska högskolan och elevmaterialet äger samma förutbildning 

 vid båda läroanstalterna. Likaså är konkurrensen med den enskilda företagsamheten om de 

 bästa krafterna tillfinnandes lika väl pä det skogliga som det industriella området, .\fven- 

 ledes äro de kompetensfordringar .som de sakkunniga föreslagit af sådan art, att de måste 

 anses fullt betryggande för erhållandet af fullgoda innehafvare af skogshögskolans läro- 

 stolar. Slutligen kan jag ej tillmäta löneregleringskommitténs farhåga, 'att åtminstone vissa 

 af de ifrågavarande befattningarna icke skulle kunna under lång tid framåt besättas med 

 kompetenta personer' någon afgörande vikt. Dels bör, om sä verkligen skulle visa sig i 

 ett enstaka ämne vara fallet, detta ej medföra en sänkning af den allmänna kompetensnivån, 

 dels finnes ju den, äfven af de sakkunniga framhållna möjligheten att tillsätta en plats pä 

 förordnande, till dess kompetenta personer framträda. Jag föreslår för den skull, att i hög- 

 skolans stat uppförda professorsbeställningar tillerkännas samma löneförmåner som gälla för 

 professorerna vid tekniska högskolan. » 



Härefter fortsätter departementschefen : 



»De sakkunniga föreslå anställandet af 6 professorer. Dessas tjänstgöringstid skulle 

 fördelas pä sätt, som nedanstående sammanställning anger: 



Föreläsn. Ölningskurs .\rb o. ilemonstr. i skogen 



Professorn i skogsskötsel 119 — 97 



» i skogsuppskattning 



m. m 107 81 71 



» i skogsbotanik 123 63 iz 



E. o. » i skogsteknologi 



m. m 129 51 94 



E. o. « i marklära med geo- 

 logi jämte klimatologi 104 — »8 



E. o. professorn i skogszoologi 



med jakt och fiskevård 127 — 10 



iHärvid är att märka, att till öfningskursen räknas såväl öfningarna å lärosalen som 



bfningar i naturen. Vid de senare räknas med en arbetstid å lO timmar. Förvandlar man 



efter denna grund arbetsdagarna till timmar får man följande jämförelse för år: 



