SKOGSUNDKRVISNINGSKKÄGAK. 1 49* 



Professorn i skogsskötsel 1,089 timmar. 



» i skogsuppskattning 898 » 



>> i skogsbotanik 306 » 



» i skogsteknologi I,I20 » 



» i marklära 184 » 



i skogszoologi 207 » 



^Härtill bör likväl läggas för professorerna i skogsbotanik, marklära och skogszoologf 

 skyldighet att å lämplig tid under terminerna anordna exkursioner i högskolans närhet.» 



»Lägger man härtill den tid, som enligt forstmästarförbundets förslag, hvartill jag nu 

 förskaffat ett specialiseradt komplement, skulle komma på undervisningen vid den lägre 

 kursen, ökas timantalet för skogsbotanik med 242, för marklära med 164 och för zoologi 

 med 154 timmar. Med afseende på den tid .som på detta sätt utmärker de olika ämnena, 

 skulle dessa kunna delas i trenne grupper: 



Skogsskötsel med 1,089 timmar. 



Skogsuppskattning med 890 » 



Skogsteknologi med 1,120 » 



Skogsbotanik med 548 » 



Marklära med 328 » 



.Skogszoologi med 361 » 



iDenna jämförelsj torde likväl få anses ej så litet missvisande, sä tillvida som man 

 ej kan likställa den arbetsprestation som en föreläsningstimme, med sin ofta mycket tids- 

 ödande förberedelse, representerar med en timmes öfningslektion eller en tiondedels arbets- 

 dag i skogen. Riktigare jämförelsetal för de olika lärarna torde man därför erhålla om 

 man reducerar tiden för öfningarna till hälften och för demonstrationsdagarna i skogen till 

 en tredjedel. Jämförelsen utfaller dä pä följande sätt: 



Skogsskötsel 443 timmar. 



Skogsuppskattning 385 » 



Skogsteknologi 469 » 



Skogsbotanik 321 » 



Marklära 229 » 



Skogszoologi 245 » 



■;Det synes frän den synpunkt jag här velat framhålla åtminstone för närvarande icke 

 motiveradt att för marklära och skogsz<.>ologi upprätta professurer. 1 någon män kuntle 

 måhända detta anses gälla äfven för ämnet skogsbotanik. Tjänstgöringstiden för läraren i 

 detta ämne blir dock afsevärdt längre än för dem i de båda nyssnämnda, och botanikens 

 dominerande betydelse bland de grundläggande ämnena gör det enligt min mening nöd- 

 vändigt att det likställes med fackämnena. Emellertid är det icke min mening att förringa 

 betydelsen af de andra ämnesgrupperna, utan kräfva dessa utan tvifvel likaledes fullgoda 

 lärarkrafter. » 



»Sambandet och växelverkan mellan skogshögskolan och skogsförsöksanstalten är, 

 såsom jag förut framhållit af det största värde, och genom den ökning af krafterna vid den 

 .senare, som jag i annat sammanhang ämnar föreslå Eders Kungl. Maj:t att förelägga om 

 möjligt nu pågående riksdag, blir det möjligt att därifrån tillgodose undervisningen i här af- 

 handlade ämnen vid skogshögskolan, hvarigenom detta samband starkes och respektive ämnen 

 böra vid högskolan blifva väl företrädda 



sHvad beträffar undervisningen vid den lägre kursen föreslår forstmästareförbundet in- 

 rättandet af tre lektorat. Genom omförmälda förändring \id skogsförsöksanstalten, och dä 

 professorn i skogsbotanik skall undervisa äfven vid den lägre kursen, inskränker sig behofvct 

 af särskilda ordinarie lärare vid denna kurs till två De sakkunniga ha ansett, att lärarna 

 vid det af dem föreslagna läroverket borde jämställas med lektorer^ och finner jag skäligt, 

 att sä blir fallet med de ordinarie lärarna äfven vid den lägre kursen. Den ene lektorn 

 bör företräda skogsskötsel samt skogsuppskattnings- och skogsindelningslära. den andre skogs- 

 teknologi, skogsbyggnads- och afdikningslära, skogs- och fältmätning samt kartritning. För- 

 delningen i undervisningstid skulle ungefärligen blifva denna: 





Ofningar 

 i skogen. 



Lektorn i skogsskötsel 175 1,020 1.195 



i skogsteknologi 230 550 7S0 



