1 5 2* SKOGSCiVDEKVlSNINGSFKAfiAN. 



visst i samma protokoll angifvet område innehållande 53.356 kvadratmeter af södra delen 

 utaf lägenheten Frescati å Norra Djurgården: 



rtw 11 f ven 



snväl anvisa och till Kungl. Maj;ts förfogande ställa: 



dels 693,900 kronor för uppförande ä berörda område af byggnader för skogshög- 

 skolan med därtill hörande yttre anläggningar, 



<lels 34,800 kronor för utförande af vissa byggnadsarbeten vid Malingsbo; 



som ock föreskrifva att ofvannämnda belopp, tillhopa 728,700 kronor ma af Kungl. 

 Maj:t i mån af behof af tillgängliga medel förskotteras för att sedermera ersättas af de 

 medel, som inflyta genom försäljning af de uti riksdagens skrifvelse n;r 159 år 1905 om- 

 förmälda områden, i den mån dessa medel icke skola enligt berörda skrifvelse för annat 

 ändamål disponeras. 



Med anledning af propositionen har motion väckts i första kammaren af herr Fahlén 

 (n:r 96) med hemställan, »att riksdagen vid bifall till Kungl. Maj:ts ifrågavarande proposi- 

 tion behagade besluta sådan ändring i de föreslagna allmänna grunderna för förändrad 

 organisation af den högre skogsundervisningen, att i stället för den föreslagna särskilda 

 förberedande kursen de nuvarande förberedande skogsskolorna vid Omberg och Kloten eller 

 i hvarje fall den ena af dem må bibehållas, dock med de ändringar i organisation och ar- 

 betssätt, som för ett intimt samarbete med skogshögskolan och bästa utnyttjande af läroti 

 den kunna finnas erforderliga». 



Vidare lika lydande motioner i första kammaren af herr Barthelson (n:r 97) och i 

 andra kammaren af herr Ekerot (n:r 275) däri hemställes, 



»att riksdagen ville för sin del besluta den ändring i den kungl. propositionen an- 

 gående ordnandet af den högre skogsundervisningen m. m., att en professur i ämnesområ- 

 det skogszoologi, särskildt skogsentomologi jämte läran om sötvattensfiskarna måtte inrättas 

 vid den föreslagna skogshögskolan med enahanda aflöningsförmåner och villkor för dessas 

 åtnjutande, som för skogshögskolans professorer i den kungl. proposition föreslagits». 



De nu nämnda motionerna benandla ju önskemål, som äro välbekanta från den all- 

 männa debatten om skogshögskolan, hvarför det här torde vara tillräckligt att anföra mo- 

 tionernas klämmar. I en inom första kammaren af herr Gösta Tamm väckt motion (n:r gS) 

 — likalydande inom andra kammaren väckt af herr Ekerot (n:r 276) — angående skrif- 

 velse till konungen om undervisning i nationalekonomi vid skogshögskolan frambäres för 

 första gängen krafvet pä professur i detta ämne. Sedan i motionen erinrats om de sak- 

 kunnigas ställning till denna fråga, och häfdats att den undervisning under en vårtermin på 

 34 timmar meddelad af en e.\tra lärare, som de sakkunniga föreslå, ej kan vara tillräcklig yttra mo 

 tionärerna: »De befattningshafvare som skogshögskolan skall utbilda, skola utöfva värden om en 

 af de viktigaste naturfaktorerna uti den svenska nationalhushällningen, nämligen landets sko- 

 gar. Likaväl som dessa tjänstemän beliöfva vissa naturvetenskapliga, tekniska och juridiska 

 kunskaper, torde de vara i behof af de grundläggande insikterna uti det ekonomiska sam- 

 hällslifvets lagar, på det att de må besitta någon grundad uppfattning om skogshushållnin- 

 gens egentliga betydelse såsom en gren af nationalhushällningen. I själfva verket spela ju 

 allehanda ekonomiska frågor en stor roll uti skogsskötselns och skogsförvaltningens praktik. 



Skogshögskolan, som 'har till ändamål att — — — utbilda — skogshushällare' 



(Betänkandet, s. 136), bör icke vara främmande för vetenskapen om den allmänna hus- 

 hållningen. 



»I detta afseende kan det näppeligen vara lämpligt att ställa skogshögskolan sämre äLi 

 tekniska högskolan, uti hvars lärarepersonal Kungl. Maj:ts proposition den II mars 1911 

 insätter en med 6,000 kronor aflönad 'speciallärare' i 'industriell ekonomi och statskun- 

 skap'. Denna lärares undervisning skall användas af alla lärjungar, utom af dem, som till- 

 höra 'fackafdelningen A' (Betänkandet s. 199). 



il utlandet är nationalekonomiens betydelse för den högre skogsundervisningen er- 

 känd. Bayern intar härutinnan sedan länge en ledande ställning. 'Vid universitetet i Mun- 

 chen finnes en särskild 'statsekonomisk fakultet' och en särskild 'statsekonomisk doktors- 

 grad'. Nämnda fakultet är en utveckling af statens skogshngskola och innehåller uteslu- 

 tande nationalekonomiska och skogsvetenskapliga professurer; de nationalekonomiska till ett 

 antal af fem, utom en docent (19 10). Man kan säga, att behofvet af ekonomiska insikter 

 just hos »skog^hushällarna» i Bayern gifvit upphof till den akademiska undervisningen i 

 i nationalekonomi. Analoga exempel kunde anföras frän andra främmande länder, där 

 skogshushållningen likväl icke spelar en sä utomordentligt stor nationalekonomisk roll son\ 

 i värt eget land. Vore det dä icke underligt, om den nationalekonomiska vetenskapen 



