EDVARD WIBECK. 



serna, skulle visa sig fullt användbart i Sverige eller vissa delar däraf, ett 

 antagande som är desto mera sannolikt, som hufvudparten af det importerade 

 tallfröet veterligen kommit från sydvästra Tyskland, ja i många fall tro- 

 ligen skördats på än sydligare breddgrader. Hvad granen angår, är 

 dess förhållande vid förflyttning från hemorten ännu mera oklart. All- 

 männare formuleradt, är alltså proveniensstudiets närmaste praktiska 

 uppgift att noggrannare fixera gränserna eller kanske rättare centra för 

 skogsträdens lokala raser samt att utröna dessa rasers inbördes företräden 

 eller nackdelar vid kultur på olika platser. 



Att med tillhjälp af föreliggande material föra proveniensfrågan 

 framåt i detta afseende låter sig emellertid knappast göra, då en fullt 

 oangriplig bestämning af de undersökta beståndens fröproveniens i regel 

 ej varit möjlig. Man betänke blott att några anteckningar om dessa i 

 regel 20 — 40-åriga bestånd, hvilka aldrig varit afsedda för försöksändamäl 

 och till större delen ligga på enskilda eller efter beständens grundlägg- 

 ning till kronan inköpta marker, nästan genomgående saknas. Gränserna 

 mellan de olika årens kulturer äro längesedan utplånade, ofta är beståndet 

 öfvergånget af en eller flera hjälpkulturer, starkt uppblandadt med själf- 

 sådd, eller var utsädet från början af blandad härkomst. Kan man i 

 bästa fall spåra fröleveransen tillbaka till någon viss in- eller utländsk 

 firma, så är därmed i själfva verket föga vunnet, då fröets skördeort i 

 alla fall förblir okänd. Om det ännu för helt kort tid sedan kunde vara 

 vanskligt nog att få handelsfrö af fullt enhetlig och autentisk proveniens, 

 sä var detta i än högre grad fallet för några decennier tillbaka. F"rån- 

 sedt att hopslagning af fröpartier från olika trakter och skördeår då var 

 allmänt gängse, ha nog också emellanåt mindre nogräknade ometikette- 

 ringar förekommit. I synnerhet torde detta varit fallet på 1860 — Sotalet, 

 då det utländska fröet väl var i mångas ögon misstänkt, men meningarna 

 därom i alla fall mindre stadgade än nu, samt importen af dylikt frö 

 en särdeles lönande affär. "^ 



På grund af alla dessa skäl kan fröproveniensen för de olika be- 

 stånden på sin höjd till sannolikheten eller så att säga kollektivt be- 

 stämmas, stundom med stöd af vissa, nog så vaga indicier, t. ex. före- 

 komsten af inblandad bergtall eller lärk. Undantag härifrån göra blott 

 några helt unga kulturer ä vissa af försöksanstalten själf anlagda par- 

 celler, hvarest fröproveniensen naturligtvis är fullt känd. 



* Se härom Tidning för trädgårdsodlare l88l,sid. 31 och 37 och Tidskrift för .Sl<ogs- 

 hushållning 1883, sid. 37. Liknande uppgifter återfinnas flerestädes i Hushållningssällskapens 

 handlingar. Förf. har af en gammal kronojägare, som på 1870-talet var anställd hos en då 

 mycket anlitad fröklängare och fröförsäljare, fått bekräftelse pä åtminstone ett faktiskt fall, 

 då man förfarit på liknande sätt. 



