174* EDVARD WIRECK. 



den andra delen af kulturen obehindradt fortväxte. Detta liksom de 

 exempel på tillväxtens olika styrka hos jämförbara tallkulturer af olika 

 svensk proveniens, hvilka lämnats af Öktenblad (/op o. //o), Aminoff (2) 

 och SCHOTTE (po), visa'ocksä tydligt, att vår svenska tall — äfven utanför 

 de s. k. degenerationszonerna — långt ifrån kan i fysiologiskt hänseende 

 betraktas såsom en enhetlig typ, ja, att icke ens den gamla tudelningen 

 i norrlands- och sörlandstall (resp. F/mis silvestris L. ^ lapponica (Fr.) 

 Hn och Pbms silvestris L. rigensis Hört.) räcker till för att uttrycka alla 

 dess skiftande förhållanden. 



Såvidt jag kunnat utröna, har tallens proveniensfråga i grannlän- 

 derna ej så gamla anor som hos oss, men äfven där har man efterhand 

 gjort ungefär motsvarande erfarenheter. 



Enligt hvad A. T. GL0ERSEN {3g) uppger, voro de norska skogs- 

 odlarna till en början så godt som helt hänvisade till utländskt utsäde, 

 hvarför den välförsedda tyska fröhandeln äfven där vann stor marknad. 

 Resultaten blefvo desamma i Norge som i Sverige och föranledde 

 stortinget att 1880 anslå medel till en rationell, inhemsk fröklängning. 

 Liksom tallfrö från Sydsverige och Bergslagen varit mindre härdigt i 

 Xorrland har det också på norska Västlandet visat sig underlägset det 

 inhemska, ehuru skillnaden i detta fall var vida mindre än mellan norskt 

 och tyskt frö. 



Då inhemsk tall saknns i Danmark, kunde man där ej göra några 

 direkta jämförelser af samma slag som i Sverige och Norge. Man fick 

 emellertid anledning att rikta uppmärksamheten på proveniensfrågan, då 

 RosTRUP 1882 {24. och 25) påvisade, att skandinaviska tallplantor, upp- 

 dragna sida vid sida med tyska, kunnat gå så godt som helt fria från 

 skytte (angrepp af Lophodermium pitiastri Schrad.), under det de senare 

 dukat under. ' Att tallens växtsätt i Danmark, liksom inom den s. k. 

 degenerationszonen i Sydsverige och i stora delar af norra och \'ästra 

 Tyskland lätt påverkas i ogynnsam riktning af där rådande klimatiska 

 förhållanden är påtagligt. Det fordras ej blott en god ras utan också 

 vissa skogsvårdsåtgärder, för att bestånden skola blifva goda. Uppgif- 

 ter af HELM.S {6-f) och MoRK-H.^NSEN [6g) visa emellertid, att äfven i 

 Danmark fall förekomma, då fröproveniensens inflytande på trädens växt- 

 form tydligen kommit till synes, och åsikterna tyckas luta till förmån 

 för det sydskandinaviska fröets användning. 



I Livland och på en del andra platser i ryska riket ha alldeles 

 samma beståndsbilder uppkommit efter användning af västtyskt (Darm- 

 städter-) tallfrö som i Sverige. Sedan midten af 1890 talet har detta 



* Liknande iakttagelser hade i själfva verket nästan samtidigt gjorts såväl i Sverige som 

 Finland. Se härom litteraturförteckningen sg och I2g\ 



