I 88* EDVARD WlBfXK. 



egna och rekognitionsskogar — med loo, Hellekis utskog i Ofre UUerud 

 socken med 60, S:a Saxåns och Fogdhyttans egendomar i Fernebo socken 

 med respektive 50 och 20 samt Kungsskogens och Vassgårda kronoparker 

 med respektive 80 och 40 hektar, allt i ungefärliga tal räknadt. Äfven 

 Uddeholms bruksbolags skogar, hvarifrän dock inga arealsiftror kunna angifvas, 

 torde haft ansenligt med tysktall. Pä stora delar af förutnämnda bestånd, 

 hvilka ofta varit från början starkt blandade med gran eller inhemsk tall, har 

 tysktallen efter hand blifvit afverkad eller åtminstone de sämre träden utgallrade. 



De värmländska tysktallsbestånden torde f. n. kunna anslås till dryga 

 1,000 hektar, hvarförutom en ungefär hälften sä stor areal relativt nyss 

 blifvit afverkad. 



Uppland. Utförligare uppgifter föreligga så godt som endast från Söder- 

 fors bruks skogar, hvaraf en areal af något mer än 215 hektar bär tysklall, 

 uppdragen under åren 1874 — 1880. De största arealerna komma på Elfkarleby 

 socken med 73 hektar ä Ytterboda, 63 ä 64 hektar ä Lindesdal och 15 

 hektar å Vestanä egendomar. I Tierps socken har Mehede drygt xg hektar, 

 Lundby och Väsby smärre arealer, i Söderfors socken har brukets hufvudgärd 

 med samma namn 1 5 '/^ hektar. Häradsallmänningen Hammaren i Litslena 

 socken har c:a 25 hektar tysktall. 



Ehuru föreliggande uppgifter knappast omfatta 250 hektar, kan tysk- 

 tallsarealen i Uppland minimalt skattas till åtminstone 300 hektar. 



Dalarna. Tysktallskulturerna i Dalarna ha hufvudsakligen varit begrän- 

 sade till några bruksegendomar i södra delen af landskapet. På Gravendals 

 aktiebolags där belägna skogar ha ej mindre än c:a 1,500 hektar burit tysk- 

 tall, som dock helt eller till större delen bortdött redan i en ålder af 5 — 15 

 år. Stora arealer, kanske omkring 1,000 hektar, af ungskogarna på Klotens 

 nuvarande kronopark bära likaledes mer eller mindre oförtydbara tecken om 

 en för orten otjänlig fröproveniens (fig. 10). Äfven på Starbo, Gräsbergs, 

 Ulfshyttans och Matsbo bruks skogar uppgifves tysktall ha blifvit kultiverad. 

 Å Sandvikens utskog i Vika socken ha c:a 14 hektar burit tysktall, som dock 

 inom loppet af 34 år sä godt som till sista spåren försvunnit. 



Då tysktallen i Dalarna, liksom i de norrländska landskapen, i allmän- 

 het hastigt aftynar och utdör samt inom bestånden i regel förekommer blan- 

 dad med gran eller svensk tall, är det synnerligen vanskligt att för den- 

 samma ange någon totalareal. Om denna icke desto mindre här blifvit 

 skattad till 1,000 hektar, är detta tydligtvis blott att anse såsom ett groft 

 närmelsevärde. 



Gästrikland. Frän detta landskap föreligga uppgifter om tysktall blott 

 från tvenne platser, nämligen från Bälgsnäs allmänning i Hedesunda s:n, ä 

 en areal om 738 hektar, samt från Hofors bruk å skogstrakten Silfgruflallet 

 i Torsåkers socken. A sistnämnda lokal förekommer typisk tysktall i bland- 

 ning med normal tall på en areal om kanske ett loital hektar. 



Hälsingland. Uppgifterna omfatta c:a 530 hektar, hvarå tysktall före- 

 kommer, ehuru till större delen blott såsom fjärde- till tredjeparten i biand- 

 bestånd. Så är fallet på omkr. 300 hektar af Strömbacka bruk tillhöriga 

 skogar i Bjuråkers s:n, pä 150 hektar å Brännbacken i Hassela s:n samt å 

 18 ä 19 hektar tillhöriga Ljusne-Voxna aktiebolag och belägna nära Bergvik 

 i Söderala socken (fig. 11). Äfven å kronoparken Hornslandet i Rogsta s:h 

 finnes en c:a 20 årig, 65 hektar stor tallkultur af misstänkt fröproveniens. 



