igO EDVARD WICECK. 



tyskt frö, som gifvit upphof till plantor af typisk habitus, hvaraf de flesta 

 utgått. Afven å Björkä bruks skog vid Billtjärn i Öfverlännäs socken finnes 

 i ett 35-ärigt, c:a 10 hektar stort kulturbeständ af tall, bergtall, gran och 

 lärk tallindivider med afvikande habitus och af misstänkt fröproveniens. (Fröet 

 levereradt af E. Wolff.) 



]'(Ulerhotlcn. Inga »heltyska» bestånd torde förekomma. Enstaka indi- 

 vider med tysktallskaraktär lära finnas i kulturer på Robertsfors bruksskogar. 

 Ett par tre stycken, till arealen helt obetydliga rutsådder med tyskt frö äro 

 under åren 1904 och 1907 försöksvis utförda på Mulltjälens kronopark nära 

 Vindeln. 



Norrbotten. A Piteå stads skog å Mellerstön törekomma i en del 1 2 a 

 1 5-åriga tallsådder individer, hvilka åtminstone delvis förete karaktärer, som 

 antyda en alltför sydlig fröproveniens (fig. 5). Om fröet varit af utländsk 

 eller sydsvensk härkomst har i detta fall lika så litet som ett liknande, förut 

 (sid. 173* — 174*) relateradt kunnat utrönas. 



Såsom af den lämnade öfversikten framgår, förekommer tysktall i 

 rent eller blandadt bestånd inom nästan samtliga landskap; helt och 

 hållet saknas uppgifter om densamma blott från Blekinge, Dalsland, 

 Härjedalen, Jämtland och Lappland. Hvad de båda förstnämnda land- 

 skapen angår, torde bristen blott vara skenbar, beroende pä kunskaps- 

 materialets ofullständighet. 



De7i saininatilagda areal, livarå tysktall i rent eller blandadt bestånd 

 förekottimer inom landet, kan anslås till minst 11 å 12,000 hektar. Hår- 

 till kommer j — 6,000 hektar, Iivarest den relativt nyss blifvit borthuggen, 

 själfdött eller på annat sätt omkommit. Om de olägenheter och förluster 

 i fråga om tallkultur, som en olämplig fröproveniens åsamkat våra skogs- 

 ägare, kunna alltså ännu i närvarande stund c:a 17,000 hektar af landets 

 skogsmark bära vittne. Det är en ödets ironi, men på samma gång 

 lätt förklarligt, att de största arealerna af dessa nära nog värdelösa be- 

 stånd komma pä just de platser, där skogsodlingsintresset varit som störst 

 för någon mansålder tillbaka: på bruksegendomarna i Bergslagen, i 

 ljungmarkstrakterna och för öfrigt på en del gamla herregods, där om- 

 sorgen om skogen tidigt haft stad och hemvist. I Norrland, hvarest 

 skogskulturerna haft förhållandevis föga omfattning och knappast gä 

 längre tillbaka än till iS8o-talet, har man sä godt som helt och hållet 

 sluppit tysktallen. 



Tysktallens beståndsegenskaper. 



Såsom förut blifvit nämndt, har tysktallen här fattats icke såsom 

 någon viss ras, utan som en sammanfattning af de individer, hvilkas 

 fröproveniens ställa dem i synbar disharmoni med omgifningen. 



