2 10" EDVARD WIBECK. 



De observationer, som pä det föreliggande bristfälliga jämförelse- 

 materialet kunnat göras öfver tyskgranens beståndsegetiskaper, speciellt 

 dess tillväxthastighet och härdighet, ha pä det hela taget ej utfallit till 

 dess nackdel. 



Tyskgranen, hvaraf emellertid de observerade förekomsterna i lik- 

 het med flertalet äldre barrskogskulturer oftast uppdragits pä god skogs- 

 jord eller stundom rent af pä gammal ängs- eller odlingsmark, visar 

 snabb tillväxt och stor massa i förhällande till åldern. Ett 5g-ärigt be- 

 ständ på Skarhults kronopark, hvarest försöksanstalten år 1909 utlade 

 två profytor, visade sä t. ex. följande uppskattning pr hektar: 



Vid ännu ej fyllda 60 är höll alltså detta bestånd (fig. 20)650 ä 700 

 kbm:s virkesmassa, och medeltillväxten hade varit 11 — 12 kbm. pr har och 

 år. Några siffror för att karaktärisera beståndsbeskaffenheten hos öfriga 

 undersökta tyskgranskulturer kunna visserligen på grund af förut nämnda 

 skäl ej anföras, men såsom allmänt omdöme kan sägas, att de genom- 

 gående visat stark tillväxt och ansenliga dimensioner i förhållande till 

 åldern. Den framträdande rödbruna barkfärg, hvilken stundom anföres 

 såsom ett kännetecken hos tyska granen, är tydligtvis blott en fö'jd af 

 den starka diametertillväxten och därmed följande hastig förnyelse af 

 barken, hvarigenom den lafväxt hindras, som i allmänhet gråfärgar gran- 

 stammarna. 



Frånsedt utpräglade frostlägen, torde tyskgranen kunna betecknas 

 såsom fullt härdig i Göta- och stora delar af Svealand, och, såsom kul- 

 turen vid Billtjärn under Björkä bruk (fig. 21) visar, kan exempel på lyckad 

 tyskgranskultur anföras ända upp från Ångermanland. Granskar man de 

 uttalanden, som tidigare — senast t. ex. vid Smålands skogsvårdsför- 

 bunds årsmöte den 20 — 21 juni ig 10 — gjorts öfver tyskgranen, skall 

 man också finna, att full enighet om detta trädslags lämplighet för de 

 sydsvenska landskapen förefunnits hos dem, som verkligen haft tillfälle 

 att lära känna dylika bestånd. Den motsatta uppfattningen har förfäk- 

 tats mera teoretiskt, i det man per analogiam öfverfört de allbekanta 

 erfarenheterna om tysktallen äfven på granen. Mindre pålitlig torde 

 tyskgranen blifva redan i Bergslagstrakterna. Bruksägare S. WOIIL- 

 FAHRT å Carlsdahl i Närke har sålunda meddelat, att tyskgranen å 



