SKOGSvArDSFÖRENINGENS tidskrift 191 2, FACKAFDELNINGEN H. 4. 



Taxatoriska undersökningar öfver skogs= 

 trädens form. 



Af Tor Jonson. 



III. Formbestämning å stående träd. 



Redan vid två föregående tillfällen har jag i denna tidskrift fram- 

 lagt resultat af stamformsundersökningar, nämligen dels för gran (1910 

 h. II fackuppl.), dels för tall, såväl utan som med bark (191 1 h. g — 10 

 fackafd), och det är med hänvisning till dessa resultat, som vi nu vilja 

 utveckla några såväl praktiskt som teoretiskt betydelsefulla tillämpningar 

 af de gjorda rönen. Innan vi närmare ingå på ämnet, torde emellertid 

 en sammanfattande återblick vara på sin plats, hvilken i korthet skulle 

 kunna formuleras i nedanstående punkter: 



i) Stammens afsmalning sker efter en lag, som i stort sedt är obe- 

 roende såväl af trädets ålder, groflek och höjd som äfven af växtplatsen. 



2) Som ett uttryck för afsmalningens allmänna gång kan med stor 

 fördel användas en matematisk ekvation, angifvande diametrarnas för- 

 hållande till hvarandra i olika delar af stammen. 



3) Olika individ förete emellertid afsmalning af olika grad, och ett 

 karaktäristiskt uttryck härför kan vinnas genom att jämföra basdiametern 

 (brösthöjdsdiam.) med en hälften så långt från toppen belägen diameter, 

 hvilken senare under namn af (absolut) formkvot eller formklass uttryckes 

 i hundra- eller tusendelar af basdiametern. 



4) Med kännedom om formkvot, längd och brösthöjdsdiameter kunna 

 alla andra dimensioner noggrant bestämmas, sålunda äfven kubikinne- 

 håll, sortimentsutbyte, värde m. m. 



5) Inom bark förete tall och gran inga väsentliga skiljaktigheter, 

 hvaremot tallens tillagda bark förändrar och försämrar formen och form- 

 kvoten. Trots denna skillnad i form, är dock, hvad kubikinnehållet be- 

 träfifar, skillnaden så godt som ingen hos träd med samma brösthöjds- 

 diameter, längd och formkvot. Gemensamma massatabeller kunna därför 



SkogsvArdsJoreningens Tidskri/t, Fackajdelningen lql2. Q 



